РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ
В И С Ш    С Ъ Д Е Б Е Н    С Ъ В Е Т

П Р О Т О К О Л   №2
от заседание на Гражданския съвет към ВСС
проведено на 11.02.2013 г.

Днес, 11.02.2013 г. (понеделник) от 10,00 часа, в залата за журналисти на Висшия съдебен съвет, ул. „Екзарх Йосиф” №12, се проведе заседание на Гражданския съвет към Висшия съдебен съвет. 

Заседанието се председателства от г-н Ясен Тодоров, член на ВСС, и
г-н Йосиф Герон, зам.-председател на Съюза на юристите в България

ПРЕДС. ЯСЕН ТОДОРОВ: Добър ден на всички. 
Днес като основна тема в работата на Гражданския съвет ще бъде приемането на правила за неговата работа. Те са изготвени от Работната група и ще ги подложим на обсъждане. 
Само една вметка ще направя - след заседанието ще трябва да се даде някаква информация за медиите, защото те се интересуват. Според т. 18 от проектоправилата изявления от името на Гражданския съвет могат да се правят само от двамата съпредседатели. 
Колеги, да даваме по текстовете. 
Господин Герон ще докладва по работата на работната група. 
ПРЕДС. ЙОСИФ ГЕРОН:  Аз предполагам, че ще изразим единно мнение, че Работната група работи сериозно и съвестно, обсъдени бяха всички постъпили предложения и в крайна сметка не се постигна консенсус по 2 точки – т. 10.1. и т. 17. 
По всички други точки и двете страни от представители в Работната група след обстоен анализ на всички предложения и материали стигнахме до консенсус. 
Моето предложение е ако има някакви съществени промени по някоя от другите точки, да бъдат обсъдени, ако не – да обсъдим само тези две дискусионни точки. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: Колеги, аз мисля, че можем да преодолеем разногласията по т. 10, защото вижда ли всеки от вас необходимост Гражданският съвет да взима решения с мнозинства? Аз не виждам необходимост, защото ние имаме консултативни функции общо взето, помагаме да се изяснят нещата. Нашата сила е в обсъждането, в аргументите, в прозрачността и в квалификацията, която всеки от нас има в съответната област, защото всеки от нас има квалификация в най-различна област. Не знам, ако има сериозни основания да се смята, че е хубаво да взимаме решения, има двама председателстващи, след всеки съвет те могат да кажат някакви изводи или резюме какво е станало при обсъждането. Да обмислим добре има ли нужда да взимаме решения. Ако възникне някакъв конкретен случай по нещо и поискаме да вземем решение – да си го вземем, но в правилата ми се струва...
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Може би да остане като правило, което ще урежда начина на вземане на решения, ако се наложи, а т. 10.1. в този смисъл се явява детайл, който не е нужен според мен. 
ПРЕДС. ЙОСИФ ГЕРОН: Ако разрешите ще обясня как вървяха дискусиите в Работната група. Дискусиите въобще не вървяха по това дали ще се взимат решения, дали ще има мнозинство или няма да има мнозинство, защото общото виждане е, че когато Гражданският съвет реши да излезе с декларация със становище или с предложение до ВСС то все пак трябва да се приеме с някакво мнозинство. В противен случай ние ще представим на ВСС един протокол от нашите заседания, в който всеки си е казал това, което му е дошло на ум. Аз не го виждам и въобще такава дискусия в Работната група не е имало. В крайна сметка ние сме един помощен орган и ВСС ще е длъжен да разглежда нашите предложения. Но за да бъдат те достатъчно авторитетни, трябва да бъдат подкрепени от един определен брой от членовете. Иначе по същата логика всяка неправителствена организация би могла да си праща нейните писания до ВСС, до който и да е. Според мен смисълът на Гражданския съвет е в това, че това не е само в главата на СЮБ или на Съюза на съдиите, това е общото становище на Гражданския съвет. А общото становище се прави с гласуване. Иначе действително трябва да пращаме стенограмата от нашите заседания и ВСС в крайна сметка ще се чуди какво да гледа. 
КАМЕН ИВАНОВ: Аз съм напълно съгласен с това, което се каза току що, най-вече заради следното. 
Когато проверим в част ІV функциите на Гражданския съвет към ВСС, там виждаме, че ще се обсъждат становища във връзка с програми, политики, действия, които ще бъдат изведени на преден план, т.е. идеята, поне така както аз я разбирам, е да има една аморфност на предложения, едно разнообразие, но те по някакъв начин да бъдат обобщени, да се получи едно изчистване на визията на политики, на становища, на декларации, ще се изразява отношение по определени управленски решения, които самият ВСС е взел, Така че волята на Гражданския съвет трябва да бъде облечена по някакъв начин в съответен акт. Именно този акт трябва да отиде към ВСС, този акт ще обобщи вижданията дори в тях да има особени мнения, възражения на част от организациите. Точно заради това на мен много ми харесва предложението да се гласува поименно и явно, защото по този начин ще се сформира изведена напред общност в политики, становища, концепции, декларации. В същото време всяка една от организациите, включително и всеки един от членовете на ВСС ще може да гласува явно, ще гласува поименно, т.е. ще отговаря за становището, което е заявил. Не само в Гражданския съвет, ще отговаря и пред организацията, която тук представлява. Тоест ще демонстрира, че защитава онази политика, която е изпратен да защитава пред съответната организация в Гражданския съвет. Затова аз смятам, че наистина гласуване трябва да има, решения при всички положения ще ни се наложат, независимо как ще ги именуваме. Волята ни трябва да бъде обединена по някакъв начин и тя да бъде изпратена към ВСС, защото точно по този начин ние ще задължим съставът на ВСС да се произнесе. В противен случай каква е пречката всяка една организация, че и всеки един член от ВСС на индивидуално основание да изпраща своите становища, виждания, та дори и декларации към ВСС и да иска ВСС да му отговори. Отделен е въпросът дали ВСС ще отговори или не. Но когато ние обединено заявим на съвета едно виждане, около което се обединяване, то пак е решение на Гражданския съвет, то манифестира волята в една по-голяма обединеност. Диференциация ще има, разногласия ще има, това също ще бъде отбелязано под черта, дори като особено мнение. И точно затова е важно да се гласува явно и поименно. Така всяка една организация и всеки един представител ще може да защитава позицията и да каже – да, аз имах различно виждане, имах различно становище, не ми харесваше част от декларацията, не ми харесваше начина, по който се предлагат становища, декларации, политики, не ми харесва приоритетът на извеждането им, но това е решението на Гражданския съвет. Поради това аз намирам много сериозна логика в това, което е предложено в т. 10.1. И да ви кажа при всички положения най-вероятно ще се стигне до гласуване и ще я подкрепя. Ето един пример, че ние трябва да гласуваме, да приемаме правилата и всеки от нас да изрази още сега своето мнение – явно ли ще гласува, явно ли ще взима съгласие и като се вземе, ще се съобрази ли с решението на Гражданския съвет. 
Благодаря. 
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: От името на Работната група и аз ще взема отношение. 
Идеята да се гласува е свързана със следващите предложения в правилата, независимо как ще бъде наименуван и каква форма в зависимост от това какъв е бил предметът на обсъждането. Записано е, че се внася в съответната комисия на ВСС и след това в пленарно заседание на ВСС, така че във всички случаи както комисията, така и пленарният състав трябва да имат акт, който да работят, който да обсъдят и по който да изразят своето становище. Това е била целта на този текст. 
Другото, което искам да допълня е, че в гласуването членовете на ВСС не участват, т.е. тези актове на Гражданския съвет ще отразяват волята на сдруженията и на съюзите, които са членове и са участвали в този Граждански съвет. Членовете на ВСС не участват по обясними причини, защото те няма как да бъдат обвързани със становища на един консултативен орган, което след това трябва да бъде разгледано от съответните комисии, гласувано и внесено в пленарния състав на ВСС.  Това е логиката на това предложение. 
Поименното гласуване Камен го обясни много добре, така че аз няма да се спирам на този въпрос. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Казвате, че членовете на ВСС не участват в гласуването. 
КАМЕН ИВАНОВ: Точка 10, да. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Ние на първата среща говорихме, че не трябва толкова много да се институционализираме като орган. Ние сме все пак консултативен орган и това с решенията на Гражданския съвет излиза прекалено много като институционализиране. Трябва малко по-конкретно да се каже за какви решения става въпроси. Защото какво ще стане? Ние като вземем решение, какво? 
КАМЕН ИВАНОВ: Задължаваме съвета и комисиите да се произнасят. 
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Избрали сме думата „решения” като общо понятие. Това може да бъде декларация, може да бъде становище, не ми идва наум. Решенията не се има предвид като такова, което има задължителна обвързваща сила за ВСС, а по отношение на организациите, които участват в Гражданския съвет, на мен ми се струва, че в крайна сметка това е целта – да се обедини дискусията и да приключи с някакъв завършен акт. На Работната група сдруженията изразиха становища, че всяко едно от тях си запазва правото да изрази самостоятелно позицията си. 
Вие ще решите тук как ще приключи всеки един граждански съвет. Членовете на ВСС няма да ви го наложим, защото ВСС е диалог с административните органи и съответните съюзи и сдружения. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: То е много интересно, защото ще се вземе решение, което по някакъв начин е обвързващо за съответната неправителствена организация и после обаче представителят на неправителствената организация или друг неин представител трябва да излиза и да казва – аз не съм съгласен. 
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Моля ви, обърнете внимание на т. 16 от правилата, в която е казано, че „Органът обсъжда и може да се позове на становища, отразени в протокола на Гражданския съвет, които не са били приети от Гражданския съвет”.
КАМЕН ИВАНОВ: Това решение на т. 10.1. е пряко свързано с т. 15 и т. 16. факт е, че това, което ще се вземе като становище, решение или извод от Консултативния съвет, той създава едно задължение на комисиите да вкарат това решение във ВСС. Тоест комисията да го разгледа и не комисията да реши да го вкара или да не го вкара, а да го вкара за разглеждане от целия ВСС. Оттам нататък в т. 16 дори някое от защитаваните становища от членове на Гражданския съвет да не бъде прието, това не означава едно правно нищо, не означава едно мълчание, има задължение по този неприет довод на част от някои от участниците да бъде коментирано. И затова т. 16 трябва да сочи, че те трябва да бъдат отразени в протокола поради мотивите, заради които не са били приети. Всяко едно становище ще бъде отразено и в мотивите и затова се връщам и на т. 10.1., че гласуването е явно и поименно. Тази обвързаност е повече от видна. 
СВЕТЛАНА БОРИСОВА: Идеята беше да има един акт, който да обобщава становищата на всички. Ако искате да не е решение, може да се именува по друг начин. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Може да бъдат актове. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Много моля да въведем малко ред в нашата работа. Ние се хванахме за думата „решение”, но всички са получили предварително протокола, ако желаете да върви по-оперативно работата, да започнем кой каквото е прочел и каквито мисли има, да ги изкаже. Иначе влизаме в диалогичен режим. Аз лично искам да обсъдим една друга точка, но е записано, че изменения в дневния ред не могат да се правят. Това е хубаво, но ми се иска да решим дали могат да се правят допълнения към дневния ред. 
ПРЕДС. ЯСЕН ТОДОРОВ: Колеги, аз ви предлагам да вървим по проблемните точки. Първата е т. 10 – решенията да се заменят с актове, т. 10.1 за гласуването, също т. 17, след това в т. 5 за дневния ред. Има ли други проблемни точки според вас? Няма. 
Тогава вървим по разделите. По І, ІІ, ІІІ и ІV раздел забележки няма. 
Раздел V, т. 5. „Изменения в предварително обявения ред не се допускат”. 
Становища по тази точка? 
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Аз ще обясня по т. 5 защо решихме така. Приехме го, защото Гражданският съвет е отворен формат, след като се обяви дневният ред всяка една организация може да прецени дали в този дневен ред проявява интерес към въпросите, които подлежат на обсъждане и дали ще участва в това обсъждане. Измененията в дневния ред на самото заседание означава тези, които са преценили, че няма да участват в това заседание на Гражданския съвет,  ще ги постави пред ситуацията да не бъдат подготвени за това предложение, а примерно то самото да предлага на обсъждане въпроси, които са важни, които са съществени, за които сдружението или организацията би изпратила свой представител, който да участва. Това е била нашата идея да не се допускат изменения в дневния ред. 
ПРЕДС. ЙОСИФ ГЕРОН: Ако разрешите още едно допълнение към колегата Ковачева. 
Действително това, което тя каза, беше основният мотив – че виждайки дневния ред, всеки ще прецени представлява ли му това интерес или не му представлява и ще се подготви и ще участва или няма да участва в заседанието. Освен това в самия правилник е предвиден достатъчно либерален режим за свикване на заседанията на Гражданския съвет. Така че ако има необходимост от някакво спешно обсъждане на някаква важна точка, има възможност съпредседателите да свикат заседание на Гражданския съвет, както и най-малко 3 организации. 3 организации не е толкова непостижимо, за да може да се свика. Тук преодоляхме много леко първоначалния вариант 2/3 и т. н. От членовете, но все пак сложихме и някаква бариера, за да не може всеки един през два дни да свиква Гражданския съвет и по този начин да девалвира неговата стойност.
ПРЕДС. ЯСЕН ТОДОРОВ: Значи по раздел V, т. 5 явно няма спорове. 
В раздел V, т. 10. Госпожа Желявска каза, че според нея не е удачен терминът „решенията”. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Да бъде „актовете”. 
ПРЕДС. ЯСЕН ТОДОРОВ: Аз също считам, че трябва да е по-общ термин, който да е „актовете”. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: И да стане „Актовете се приемат”. 
ПРЕДС. ЯСЕН ТОДОРОВ: Ще прочета точката с редакциите – „т. 10. Актовете на Гражданския съвет се приемат с обикновено мнозинство от присъстващите организации, при участие в заседанието на най-малко 8 от организациите, членуващи в Гражданския съвет.”
И точка 15 също се променя – „т. 15. Актовете на Гражданския съвет се разглеждат от съответната комисия на ВСС и се внасят задължително за разглеждане на заседание във ВСС. 
Преминаваме към т. 10.1. 
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: За поименното ние действително поспорихме в Работната група, но всъщност идеята за явно и поименно гласуване е обвързана с искането на представителите на сдруженията в Работната група да се спазва правото на собствено становище и собствено мнение по отделните въпроси и да имат правото да изразяват позиция, която е различна от тази на Гражданския съвет. Мисля, че за да има яснота, че и в Гражданския съвет, и в самостоятелната позиция няма разминаване и за да е ясно за всички кой каква позиция е заел веднъж в Гражданския съвет, веднъж излизайки със собствено становище извън този формат – това е идеята на поименното гласуване. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: За да не се затрупва работата, защото все пак ще присъстват 10 организации, не може ли да въведем правило, ако толкова много някой настоява, този, който е гласувал против, да поиска да се отбележи в протокола това, че е гласувал против. За мен е излишно, защото ние се познаваме и да се пише в протокола кой как е гласувал, на мен лично ми се струва излишно. Мисълта ми е да не е поименно гласуване, защото става тържествено. 
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Ние не сме имали предвид всеки да стане и да каже точно как гласува, но от протокола да е видно коя организации каква позиция е заела. 
КАРОЛИНА НЕДЕЛЧЕВА: Подкрепя това становище – това е логиката за мен на това поименно. Че това общо становище, което излиза от Гражданския съвет, е подкрепено от тези и тези субекти. 
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Да, точно това е идеята на поименното гласуване. С чисто информационна цел. Поименно, за да се знае, че ще се отрази вота на всяка една от организациите. 
ПРЕДС. ЙОСИФ ГЕРОН: В Работната група аз бях този, който беше против поименното, защото ми намирисва на ченгеджийница, но сега като чух някои от съображенията, ние в Съюза на юристите нямаме нужда да си слагаме застраховка пред нашите членове, но явно някои от организациите държат за пред своята членска маса да покажат за кое решение как са гласували. Така че оттеглям възраженията си, които давах в Работната група, след като има такива съображения да си се гласува поименно. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: Да махнем само думата „поименно” и да стане „Гласуването е явно като в протокола се отразява начинът на гласуване на присъстващите”. Да махнем тържественото „поименно”. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Нека да гласуваме. 
ПРЕДС. ЯСЕН ТОДОРОВ: Всъщност само поименното гласуване е спорният момент. 
Господин Йосифов, заповядайте. 
ЦВЕТОМИР ЙОСИФОВ: Нали така или иначе се отбелязва в протокола,                      г-н Иванов много ясно обясни на всички – ние тук сме различни организации с различни визии и когато си изрази своето становище, след това ще се мотивира, ако трябва с допълнителни мотиви защо така е гласувано, трябва да е ясно на всички пред обществото. Защото аз не защитавам себе си тук, а защитавам Асоциацията на прокурорите. Да, обаче нашата визия може да не съвпадне с асоциацията или с някакво друго правно сдружение, но именно в Гражданския съвет ще се види защо и как ние сме се мотивирали да гласуваме така и ще обясним и на нашата членска маса. Аз мисля, че така е правилно, за да знаем всички кой каква отговорност носи както пред Гражданския съвет, така и пред членската си маса в организацията, която представлява. Хората са ни избрали да дойдем тук да ги представляваме. Подкрепям това становище. 
ПРЕДС. ЯСЕН ТОДОРОВ: В крайна сметка има два варианта. 
Единият е „гласуването е явно и поименно”, както е предложено от Работната група. 
Другият е „гласуването е явно и в протокола се отразява начинът на гласуване на присъстващите”. 
ПРЕДС. ЙОСИФ ГЕРОН: То е едно и също. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: Поименно означава един след друг. Краят на изречението ни го казва – в протокола се отразява начинът на гласуване на присъстващите. Думата поименно не трябва да я има, това означава всеки да става, да си казва името и как е гласувал. 
ПРЕДС. ЯСЕН ТОДОРОВ: Виждам, че надделява това становище, но ако искате го подложете на гласуване. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: Не, единодушно ще приемем решението. 
ПРЕДС. ЯСЕН ТОДОРОВ: Добре, значи текстът по т. 10.1 остава както е предложен от Работната група. 
Колеги, т. 17 остана само като спорна. Ще помоля Работната група да каже какви са били становищата вътре и какви са били разногласията. 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: Колеги, представителите на ВСС в Работната група предлагахме материалите от дневния ред да се предоставят на сътрудници що се отнася до въпросите, които всъщност ще бъдат внесени в Гражданския съвет пред ВСС. Обаче тук се постави едно изискване от някои представители от Работната група, които казаха, че трябва всички материали, включени в дневния ред на заседанията. В тази връзка възникна тази редакция, която е спорна и не постигнахме съгласие. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: По Закона за достъп до обществена информация, което сте длъжни, сте длъжни да го дадете на всеки под слънцето, защо трябва да го пишем. Да си напишем само това, което засяга нас, да си напишем, че за нашия дневен ред. Ако някой иска публичен достъп до информация, да си я иска, защо трябва да го пишем в правилата. 
ПРЕДС. ЙОСИФ ГЕРОН: Въпросът опира до следното, колеги. Законът за публичен достъп до информация си е ясен. Искаш, а те ти отговорят или не ти отговорят, обжалваш пред Административния съд и т. н. Тук в правилника за Гражданския съвет е предвиден един облекчен режим, т.е. чрез щатния технически сътрудник може да имаме достъп до информация. Голямото питане е дали това трябва да бъде само по въпросите, което вече са включени в дневния ред на Гражданския съвет, или по всички въпроси, които са включени в дневния ред на ВСС. Аз смятам, че следва да бъде по всички въпроси, които са включени в дневния ред на ВСС. Защото от тези материали могат да изскочат точки на бъдещия дневен ред на Гражданския съвет. Когато нещо е минало и заминало ние да го обсъждаме след това Гражданския съвет няма никакъв смисъл. Това, което остана да се доуточнява с оглед степените на защита на информация е кое може и кое не може да се предостави. Това, което е безспорно секретна или лична информация, която не е общодостъпна, безспорно не може да се представя. Но някой пък действително от самите материали, които са към дневния ред, могат да изскочат много важни въпроси, които трябва да бъдат обсъдени в Гражданския съвет. Това бяха съображенията на участниците в Работната група от страна на неправителствените организации. 
ВЛАДИМИР СЛАВОВ: Постфактум ли ще го обсъждаме въпроса или може да поискаме от ВСС да отложи гледането? Ако е от обществена значимост? Може ли да поискаме отлагане на въпроса. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Защо да не може. 
ВЛАДИМИР СЛАВОВ: Би могло да се помисли по този въпрос и ако евентуално решим, че можем да искаме такова нещо, да си го запишем в правилата. 
КАМЕН ИВАНОВ: Няма пречка Гражданският съвет да обсъжда и решени от ВСС проблеми. 
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Нека първо уточним технологията на работата на ВСС. Ние самите получаваме дневния ред 3 дни преди заседанието. Допълнителните точки могат да се включват до последния възможен момент както от членовете на ВСС, така и от съответните комисии. Няма как технологично да стане така, че да се предоставят материалите на Гражданския съвет. Това, което е качено на сайта, е качено. Тогава, когато става въпрос за важни неща, както примерно са правилата, които в момента се работят от комисиите на ВСС за конкурсите за избор на административни ръководители, там във всички случаи проектите се качват на страницата на ВСС, указва се в какъв срок могат да постъпват предложения, тези предложения отново се обсъждат от комисиите, докато материалите за самия дневен ред според мен няма как да бъдат предоставени. И няма как според мен това да го запишем като текст в правилата за работа на Гражданския съвет, защото мисля, че тези от нас, които присъстват тук като членове на ВСС, не могат да вземат такова решение, това е решение, което може да вземе пленарния състав на ВСС – какъв достъп до материалите може да бъде предоставен, на кои организации и по какъв ред. Искам да кажа, че тези материали в огромен брой от случаите съдържат лични данни за кандидатите, освен тези, които са публично известни и публично достъпни и няма как да разпишем един облекчен ред, с който да преодолеем законовия ред. 
КАМЕН ИВАНОВ: Искам да допълня още нещо. Дневният ред за всяко заседание на ВСС се определя 3 дни по-рано. Ако видите т. 4 на правилата ни, няма как, от една страна, ние да решим и кой ще реши – коя неправителствена или професионална организация се интересува от определена точка то дневния ред или не се интересува, и как тя да обективира воля от името на Гражданския съвет, точно Гражданският съвет в тази си структура да получи данни за точки, които ще се разгледат от ВСС. Но т. 4 дава право на всяка организация да влезе в сайта на ВСС, да види дневния ред и индивидуално да заяви своето становище до ВСС. Ето това е оперативността, за която говорим, че всяка организация я запазва. Защото кой ще поиска данните да се разгледа един въпрос, който ще се разгледа в четвъртък. И няма пречка да коментираме решения на ВСС в някаква определена светлина. Но предварително материалите, предварително цялата информация, достъп до документи в този кратък период от време няма как да стане. Единствено т. 4 дава възможност, когато съответната организация се запознае с дневния ред и види, че там има точка, която живо я интересува, тя да направи оперативно своето искане до ВСС и да направи своето предложение. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Относно тази точка нашата организация я подкрепи в работната група, това беше наше предложение, но ако ВСС не предложи добър механизъм, в който членовете на Гражданския съвет да получават предварително информация, ние няма да бъдем полезни и моето безпокойство е такова, че много бързо ние ще изгубим интерес да ви помагаме и да ви консултираме, ако вие постоянно се оправдавате, че законът ви ограничава. Вие предложете механизма, който да бъде така, че ние да се информираме предварително, когато търсите нашите съвети и консултации. Няма проблем, ще изтеглим точката, но я предложете вие. 
МИЛКА ИТОВА: Не е ли достатъчно, че дневният ред е публикуван?
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Не е достатъчно. 
КАМЕН ИВАНОВ: Вижте, дневният ред се определя по определен ред, да не преразказвам закона и правилника. Дневният ред се определя и ние разбираме какво е включено в дневния ред най-малко 3 по-рано. Това е практиката. Огромната част, оперативната част е през комисиите. Няма как всяка една комисия да изпраща до всяка една организация това, което прави. Примерно днес имаме две комисии и ние да разплащаме материалите. Защо? Защото се предполага, че проблемите, с които ще се занимаваме са по-глобални, те са проблеми на по-сериозни политики, а не на конкретни кадрови решения. Няма пречка взети решения от ВСС да бъдат разгледани отново в Гражданския съвет, но обективно и практически това е вариантът. Три дни преди заседанието на ВСС се публикува дневният ред. 
КАРОЛИНА НЕДЕЛЧЕВА: Тази информация, която е общодостъпна и законът позволява, няма проблем. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Така, въпросът е, че ние нищо не качваме. Ние трябва да качим тази информация, която е общодостъпна. Ние в момента не даваме никаква информация. По дневния ред никакви материали не качваме. 
МИЛКА ИТОВА: Нека да уточним. Както каза и г-жа Ковачева, много голяма част от тези материали засягат лични въпроси, аз не знам дали това не е информация, която не може да се предостави. Има си процедури. 
ПРЕДС. ЙОСИФ ГЕРОН: Колеги, в този случай ние няма какво да се притесняваме, защото аз като проследих тези дни заседанията на ВСС от началото на годината досега, то има по една – две точки, които не включват лични данни. Ние не говорим за друго, а за това чрез нашия технически сътрудник да можем да получим материалите към дадена точка от дневния ред. И нищо не пречи дори в този 3-дневен срок това да става. 
СВЕТЛАНА БОРИСОВА: Въпросът е дали всяка организация по свой почин може да иска тези документи, или искането трябва да стане по решение на Гражданския съвет. Ние нали затова сме такава структура. 
ПРЕДС. ЙОСИФ ГЕРОН: Нали го пише в правилата – представителите на членовете на Гражданския съвет, т.е. всеки, защото ние ако чакаме заседание на Гражданския съвет, пък той да реши, че ни трябват материалите по тази точка от дневния ред на ВСС, то се забрави. 
СВЕТЛАНА БОРИСОВА: Значи ние прескачаме Гражданския съвет като структура. 
КАМЕН ИВАНОВ: Вижте какви са функциите. Гражданския съвет не участва в съвместни заседания с ВСС. Функциите са глобални, те не са по конкретни решения. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: А по всички решения или по всички точки от дневния ред на всички ли искате предоставяне на достъп? Това не го разбирам. Ние все пак имаме и друга работа, аз например не мога да изисквам всеки четвъртък всички 80 или 100 точки, по които вие заседавате. Хубаво каза                     г-н Белазелков, има си закон, всеки може да иска информация. 
ПРЕДС. ЙОСИФ ГЕРОН: Колеги, да четем вниманието, текстът е „имат право да се запознаят с документите”, което по принцип е в Закона за достъп до обществена информация. Практически единственото допълнение тук е, че с помощта на техническия сътрудник. Тоест няма да пускаме молба по общия ред в деловодството, а се обаждаме на нашия технически съдружник и казваме от този и този член на Гражданския съвет искаме материалите към еди-коя си точка. 
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Как може техническият сътрудник да прецени какво да предостави и какво не. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Малко встрани от дискусията, но си мисля, че това, което коментираме по т. 17 повдига един друг сериозен въпрос, който според мен стои като проблем пред ВСС, а именно това обявяване на дневния ред в последния момент. Знам, че е свързано с правомощията на министъра, но дали има желание и воля ВСС да коментира с министъра дали е възможно обявяване на дневния ред да се случва по-рано във времето, примерно седмица или две по-рано. Това е ставало, искам да подчертая, при предишния и при по-предишния министър на правосъдието. Мисля, че ако по някакъв начин се обсъди от ВСС и Министерството на правосъдието това до голяма степен ще улесни не само вашата работа, но и нашата. Защото опитът ни при изготвянето на профили на съдии и прокурори при изискването на информация по реда на ЗДОИ показва, че невинаги ВСС успява да я предостави в нужния срок, въпреки желанието си, по простата причина, че дневният ред се одобрява толкова късно от министъра на правосъдието. 
ПЛАМЕН СТОИЛОВ: Колеги, по т. 17 трябва да помислим практически какъв ефект ще има върху дейността на ВСС. Ние сме 20 организации в Гражданския съвет. Да допуснем, че само 10, половината, по определена точка в дневния ред поискат материали, представяте ли си, първо, това какво ще означава за администрацията във ВСС, какво ще означава като натоварване и отнемане на време. 
Второ, тази точка според мен заобикаля Закона за достъп до информация. Не може един технически сътрудник да преценява за един конкретен случай дали трябва да предостави цялата информация или част от нея и след това да му се търси отговорност от заинтересуваното лице защо е предоставена тази информация. Смятам, че дейността на ВСС е достатъчно ясна, явна и прозрачна и един такъв достъп, една такава възможност на всяка организация да иска всички материали по конкретна точка от дневния ред е невъзможно за изпълнение. И ако вземем решение по т. 17, аз моля да гласуваме. 
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Гледайки пак функциите на Гражданския съвет не виждам вторачването в такава супероперативност, която за нас самите, които ежедневно го работим от ден за ден през комисиите да кажем сега и вие да го приемете, че това нещо може да се случи. Аз съм повече от убеден, че само след 10 дни или след 2 заседания на ВСС вие ще бъдете крайно разочаровани, защото практически това няма как да се случи. 
Освен това, вижте функциите, ние ги подминахме функциите, но те са осъществяване на политики, свързани с функциите на ВСС, подпомагане експертно на ВСС при разработване на програми и проекти. Тук липсва онази оперативност от понеделник за четвъртък или от вторник за четвъртък. Изготвя становища, предложения, препоръки – предполага се, че ние ще работим по отделни политики и проекти, които сами ще приоритизираме тук, по тях ще насочим влиянието си. Не че по конкретни казуси няма да се разговаря, но аз така разчитам функциите на Гражданския съвет. Иначе влизаме в една супероперативност, която трябва да се развие между понеделник и четвъртък и която ви гарантирам, че няма как да се случи. Първи вие няма да можете да се справите с обема информация, която ще получите, защото ние я работим през комисиите, вярвайте, по 10 души има в комисии и не можем да обхванем всичко, работим с експерти. 
МИЛКА ИТОВА: Говорейки за дневния ред, искам да ви кажа, че това, което е от миналото заседание във вторник на Комисията по атестиране излезе, ние всичко го насрочихме сега за четвъртък. Дневният ред е готов, министърът ще го подпише във вторник или сряда и той се публикува непосредствено преди заседанието. Обаче има много допълнителни точки, сега в момента искаме да приключим старите конкурси, да преместим щатовете, за да обявим новите, а ето сега в сряда ако ние приемем правилата за избор на административни ръководители, това ще се внесе като допълнителна точка в съвета, за да можем да открием процедурите за административни ръководители, които стоят и чакат. Просто има много неща, които са екстремни и трябва да вървят. 
ПРЕДС. ЙОСИФ ГЕРОН: Това сега е точен пример как не трябва да се работи. Вие в сряда ще приемете един съдбовен акт – правилата за избор на административни ръководители. Но това не е в дневния ред на заседанието ни. Ето, показателно е как може да се заобиколя Гражданският съвет. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Господин Герон, ние няма да сме ревизиращ орган на ВСС. 
ПРЕДС. ЙОСИФ ГЕРОН: Аз го дадох като пример, защото когато се внасят неща във ВСС, без да са били включени в дневния ред на Гражданския съвет, и не е чуто становището. 
СВЕТЛАНА БОРИСОВА: Това не е пример за заобикаляне, защото правилата като проект са качени и това означава, че те в един момент ще бъдат приети и ако някой има несъгласие с тези правила, има начин да го изрази или да сезира Гражданския съвет. Вие какво искате, да се обяви предварително един проект за дневен ред, че еди-кога си те ще бъдат приети. Проектът е качен и подлежи на обсъждане между нас. Какво заобикаляне виждате? 
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Само да допълня нещо. Когато става дума за въпрос за формирането на тези политики, на тези проекти, на тези становища, които ще се изготвят защо да ги искате от ВСС при тази ситуация за тридневен проект за дневния ред? Ако вие изведете вашите политики, вашите интереси, вие знаете всяка една от комисиите на ВСС какви правомощия има, т.е. какви точки разглежда. Не е ли по-добре всеки един от членовете на Гражданския съвет да прецени какво му е необходимо и информацията да я изиска през председателите на съответните комисии. Например ще поискате от председателя на Етичната комисия какви са задачите, които се разглеждат, или от председателя на Комисията по предложенията и атестирането, или от Комисията по бюджет и финанси, по конкретен въпрос, който вас ви интересува. Има ли становище, работи ли се по такъв въпрос, разглежда ли се такъв въпрос. Вие също можете да провокирате едно разглеждане и да го вкарате в самата комисия на индивидуално основание и именно на т. 4. това не е ли по-добре, не е ли по-оперативно или по практически реализируемо, вместо да чакате понеделник, във вторник да се обяви дневният ред и вие тогава да искате от ВСС. И да се върнем пак към началото на дискусията – ако вие имате приоритети при разглеждането в бюджетната сфера, в кадровата сфера, изключвам дисциплинарната, поне на един определен етап там нещата са по по-друг режим, но вие можете да поискате през председателите на отделните комисии информация за конкретни или политики или за конкретни казуси и тогава нека в самата комисия се вземе онова решение, което ще бъде по-аргументирано, по-мотивирано – какво ще се изпрати, отговорността за това какво ще се изпрати ще бъде на самата комисия, а не на един технически сътрудник, който ще го поставим тук той да определя какво и кому да даде. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Струва ми се, че това, което вие казахте, предполага Гражданският съвет да развива някаква паралелна дейност на тази, която е на ВСС. А нашата цел е това, което коментирахме на първата среща при създаването – да подпомагаме вашата дейност с нашата експертиза по вашите политики, а не да изграждаме някои наши политики, затова ние ще бъдем като ваш коректив, това беше коментирано още на миналата среща. Това, което вие в момента казвате е, все едно ние да си развиваме някаква паралелна дейност, оставате го Гражданския съвет. 
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Не, да получавате онази информация, която след това ще позволи да изпълняваме функциите си по т. 4. Нали вие казвате – нямаме информация как да ги направим. Искайте информацията, но аз ви предлагам да я искате по този ред. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: В т. 17 е записано „имат право да се запознаят с документите”. Ние ще поискаме, вие ни откажете, това е наше право. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Първо, искам да попитам за какво го създаваме Гражданския съвет? Записали сме някакви цели, обекти на взаимодействието в раздел І и ІІ. Нали трябва по някакъв начин да ги постигнем. Ако е проблемът само да създадем имидж на ВСС, да си го напишем тук тогава и да не искаме нищо. 
Аз ви предлагам да коментираме т. 17 по следния начин. 
Да я разделим на две. Първата част е това, което каза и Биляна – представителите имат право. Който иска, не е задължително. 
Второто нещо е каква информация може да се иска, ако вие поставяте този проблем, че има зони, в които по принцип нямаме право да искаме такава информация, да го запишем, ако не, ще правите отделни откази на база исканията. Тази възможност трябва да я има. 
И другото, което е, тук, където пише „в дневния ред на ВСС” да добавим „и комисиите”, да можем да искаме и от комисиите във всеки един момент, независимо че техният дневен ред не се обявява. 
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Обявява се дневният ред на комисиите. 
СВЕТЛАНА БОРИСОВА: Съгласна съм, но мисля, че ако някои организации имат такава информация за общественозначим въпрос, който трябва да бъде обсъден, според мен е редно първо да го внесете за сведение дори или за разглеждане от Гражданския съвет и да има тук произнасяне това важно ли е, общественозначимо ли е, до коя политика се отнася и по решение на Гражданския съвет да се изискат документите. 
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Моето разсъждение като слушам дискусията е в т. 17 да запишем, че представителите на членовете на Гражданския съвет имат право да се запознават с материалите по всеки въпрос, който е включен в дневния ред на Гражданския съвет. Това са правила за работа на Гражданския съвет, а не правила за работа на ВСС. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: Това е разумно. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Тук говорим за информация, която е свързана с дневния ред на ВСС или с работата на комисиите. Ти оттам можеш да извлечеш и проблеми, които евентуално да поискаш да се обсъждат. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: Да, но мястото му е в правилника на ВСС, а не в правилата на Гражданския съвет. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Ние ако не го напишем, те никога няма да го приемат. Ако го дефинираме тук, ще се замислят какво да правят. 
АЛЕКСАНДЪР ЙОСИФОВ: Много правилно трябва да разделим функциите на Гражданския съвет и на отделните организации, които сами могат да вземат някакви становища в защита на своите членове. Аз ако реша като представител на Асоциацията на прокурорите да защитя някакъв член, аз сезирам нашия Управителен съвет с искане да помислят по атестиране, да ми даде достъп до тези документи. Той дали ще ми даде или не, вече е друг въпрос. Но аз когато си гоня тази цел, това засяга някакъв конкретен въпрос. Когато сме тук в Гражданския съвет ние се обединяваме около малко по-сериозни и глобални въпроси, примерно проекта за правила за атестиран. На тази плоскост трябва да разсъждаваме. 
ПРЕДС. ЙОСИФ ГЕРОН: Колеги, тук става въпрос и за формиране на дневния ред на Гражданския съвет. Виждайки какви проблеми ще обсъжда ВСС, тогава назрява необходимостта една или друга точка да се включи в дневния ред на Гражданския съвет. Като няма достъп до материалите, как ще стане тази работа и защо ние ограничаваме практически правата си. Тези права, които имаме по Закона за достъп до обществената информация, тук идеята беше да се развие един по-облекчен режим. Сега ние едва ли не казваме – не, няма да има достъп до материалите към дневния ред на ВСС. Иван Петров има право да пусне молба по ЗДОИ, а пък членовете на Гражданския съвет няма да могат. Ще ползват общия ред. 
МИЛКА ИТОВА: Не, просто взимате решение какво точно искате и по кой въпрос какви материали. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Нека да го подложим на гласуване и да приключваме. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: Нека да го направим така. Да запишем в т. 17 не „имат право”, а „може”. И ако ВСС е некооперативен, тогава съответната организация да си пусне искане по реда на ЗДОИ и да си жали, но ние не можем да кажем – дайте сега вие ни уредете едни права, ние сме повече от гражданите, дайте друг ред, дайте процедура. Нека да го направим по този начин. И плюс това кой от нас ще поиска информация, която не е  общественодостъпна, кой го интересува това? Ние ще искаме информация, която може да ни се даде. Само в случай, че се стигне до конфликт между становището на някоя от организациите и становището на ВСС, тогава вече организацията да си пусне официално искане и да си жали пред административния съд. Но като го кажем „може”, т.е. ВСС демонстрира желание за по-голяма кооперативност и по-голяма оперативност. Защото ние не можем да допишем закона. Ще изчета цялата точка 17, за да стане ясно – „представители на членовете на Гражданския съвет може да се запознават с документите по всеки въпрос, включен в дневния ред на ВСС, с помощта на техническия сътрудник. Тоест ВСС поема ангажимента да отдели сътрудник, който да върши тази работа. 
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Това няма как да стане, колеги. Ако вие в сряда вечерта поискате справка за дневния ред и за някакви точки, няма как да ви се дадат. Конкретната информация по конкретен казус се получава през комисиите, а вие имате право да го искате по т. 4 във всеки един момент. Конкретна информация по конкретен казус през самите комисии. Това вече го говорим за трети път. 
ПРЕДС. ЙОСИФ ГЕРОН: Колеги, нека да гласуваме предложението на                  г-н БЕЛАЗЕЛКОВ по т. 17. 
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Добре, колеги, имаме кворум, 15 представители на организациите са тук. 
Колеги, който е съгласен т. 17 да остане във вида, в който е предложена от Работната група – „Представители на членовете на Гражданския съвет имат право да се запознават с документите по всеки въпрос, включен в дневния ред на ВСС с помощта на техническия сътрудник”, моля да гласува. 
„За” – 7, „Против” – 7, „Въздържали се” – 1. 
Не се приема. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: Нека да подложим на гласуване т. 17 и с това, което предложих – вместо „Представители на членовете на Гражданския съвет имат право да се запознават с документите по всеки въпрос, включен в дневния ред на ВСС с помощта на техническия сътрудник” да стане - „Представители на членовете на Гражданския съвет могат да се запознават с документите по всеки въпрос, включен в дневния ред на ВСС с помощта на техническия сътрудник”. 
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Колеги, гласуваме предложението на г-н Белазелков - „Представители на членовете на Гражданския съвет могат да се запознават с документите по всеки въпрос, включен в дневния ред на ВСС с помощта на техническия сътрудник”. 
„За” – 5, „Против” – 8, „Въздържали се” – 1. 
И с тази редакция не се приема. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Аз имам едно предложение, колеги. Нека текстът да започне от Гражданския съвет нататък – „Гражданският съвет има право да се запознава с документите...”.
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Тоест, това предполага взето решение, формулирани въпроси за определени приоритетите и искане на информация?
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да. 
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Колеги, „може” или „има право”?
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: Сега може да е „има право”. 
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Нека да прочета текста – „т. 17. Гражданският съвет има право да се познава с документите по всеки въпрос, включен в дневния ред на ВСС, след взето решение...”
ПРЕДС. ЙОСИФ ГЕРОН: Една добавка, колеги. Вместо „след взето решение” да е „чрез председателстващия от името на неправителствените организации”. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: По-ранно предложение има да става съгласувано от председателстващия. Тоест може да уточните с колегата възможно ли е изобщо да се получи тази информация или не. 
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Колеги, чета ви т. 17 – Гражданският съвет има право да се запознава с документите по всеки въпрос, включен в дневния ред на ВСС, след взето решение. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Колеги, ние искаме невъзможните неща. Дневният ред се гледа в 3-дневен срок, как ще стане? 
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Аз това ви го казах още в началото. 
Колеги, отново чета вариантите по т. 17.
Първи вариант – „Гражданският съвет има право да се запознава с документите по всеки въпрос, включен в дневния ред на ВСС, след решение, с помощта на техническия сътрудник”. 
Втори вариант – „Гражданският съвет има право да се запознава с документите по всеки въпрос, включен в дневния ред на ВСС, след предложение на председателстващия от неправителствената квота, чрез техническия сътрудник”. 
Това са двата варианта. 
Колеги, готови ли сте да гласувате по първия вариант на т. 17 - „Гражданският съвет има право да се запознава с документите по всеки въпрос, включен в дневния ред на ВСС, след решение на Гражданския съвет, с помощта на техническия сътрудник”. 
„За” – 5, „Против” – 7, „Въздържали се” – 2. 
Не се приема. 
Сега предлагам вторият вариант - „Гражданският съвет има право да се запознава с документите по всеки въпрос, включен в дневния ред на ВСС, чрез председателстващия от квотата на неправителствените организации, с помощта на техническия сътрудник”. 
„За” – 5, „Против” – 6, „Въздържали се” – 3. 
Не се приема и този вариант. 
Точка 17 отпада. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Колеги, имам едно безпокойство, което показа сегашното гласуване, което според мен е драматично. Представителите на професионалните съдийски, прокурорски и следователски организации в момента гласуваха по предложение, което беше направено от гражданските организации, които се занимават с тази тема. Ние категорично в момента се разграничихме по важна тема – 7 на 7 гласа. Аз съм притеснен, че оттук нататък работата ни ще бъде обуславяна от гласуването на прокурорските организации, на трите съдийски организации и на следователската камара, което не е добре. Това е граждански съвет, не е добре за ВСС. Аз ви казвам, че съм обезпокоен, просто коментирам. 
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Колеги ,т. 17 отпада и т. 18 става т. 17. 
Колеги, към настоящия момент нямаме двама съпредседатели, защото с           г-н Герон се нагърбихме да проведем това събрание, така че трябва да се изберат двама съпредседатели, които ще имат задължението да направят изявление пред медиите. 
И накрая искам да ви кажа следното – вижте т. 2 в раздел V. „Всяка една от професионалните и непревителствени организации определя поне по един”. Обвързвам я с т. 5 на същия раздел V, където приехме, че изменения в предварително обявения дневен ред не се допускат. Ако си спомняте, там разсъждавахме, че когато част от професионалните и неправителствени организации не проявят интерес към дневния ред, те имат право да не изпратят представител. Това няма ли да рефлектира пряко в т. 10, където записахме, че актовете се приемат с обикновено мнозинство от присъстващите организации при участието в заседанието на най-малко 8 от организациите. Тоест представете си, че ако не се представят 8, не може да има редовно проведен граждански съвет. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: Значи въпросът не е съществен. 
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Не е такава логиката. Логиката е, че няма да има решение, а не означава, че няма да се проведе Гражданският съвет и че няма да бъдат дискутирани въпросите. Просто няма да има акт. Все пак трябва да има някаква представителност. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Ако се приеме 8 това означава, че това е задължителният минимален кворум, при който евентуално могат да се взимат законни решения. 
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Значи може да стане обсъждане и под 8, но без актове, които да имат от името на съвета. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Няма решение на проблема кой дефинира дневния ред. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: При консенсус двамата съпредседатели. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Освен това трябва да се запише кой приема правилата, от кой могат да бъдат изменяни, трябва да се дефинира и кой може да бъде предложител на такива промени. 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: Може би в раздел V, т. 3 едно второ изречение – дневният ред се определя от съпредседателите на Гражданския съвет. Защото следващата точка 4 говори за поканата. 
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Добре, добавя се и това изречение. 
СВЕТЛАНА БОРИСОВА: Стана дума за това, че няма точка по какъв начин се допълват правилата и се изменят. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: По начина, по който са приети. 
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Колеги, да пристъпим към избор на двама съпредседатели. 
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Аз ви предлагам да отложим избора на съпредседатели за първото заседание по приетите вече правила на Гражданския съвет. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: Кой ще приеме дневния ред?
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Ще решим сега кой ще приеме дневния ред и кой ще го свика, но сега ние тук сме само четирима от членовете на ВСС, от гражданските организации виждам, че също си тръгнаха доста хора. Вие от неправителствените организации може да си изберете съпредседател в случая. А ние ще определим нашия съпредседател помежду си един чрез жребий. Просто в момента сме четирима и няма как да се тегли жребий. 
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Добре, колеги, нека теглим жребий за съпредседател от страна на неправителствените и професионални организации. 

Чрез жребий за съпредседател от страна на неправителствените и професионални организации беше избран г-н Любомир Герджиков от сдружение „Сефита”. 

ПРЕДСЕДАТЕЛСТВАЩ ЗАСЕДАНИЕТО 
НА ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ ОТ СТРАНА НА ВСС: (П)
ЯСЕН ТОДОРОВ 

ПРЕДСЕДАТЕЛСТВАЩ ЗАСЕДАНИЕТО 
НА ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ ОТ СТРАНА НА
НЕПРАВИТЕЛСТВЕНИТЕ И ПРОФЕСИОНАЛНИ
ОРГАНИЗАЦИИ: (П)
ЙОСИФ ГЕРОН