ГРАЖДАНСКИ СЪВЕТ 
КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ

П Р О Т О К О Л   № 6
от заседание на Гражданския съвет към ВСС,
проведено на 25.06.2013 г. при следния дневен ред 

Точка 1: Обсъждане на правилата за командироване на съдии, прокурори и следователи. 
Приложение: Извлечение от Протокол №26/10.06.2013 г. на Комисията по правни въпроси на Висшия съдебен съвет. 
Докладчик: Юлиана Колева. 
Точка 2: Обсъждане на формуляр за декларация за имотното състояние и произхода на средствата за придобиване на имущество на кандидати за административни ръководители в органите на съдебната власт. 
Приложение: Извлечение от Протокол №23/27.05.2013 г. на Комисията по правни въпроси на Висшия съдебен съвет. 
Докладчик: Юлиана Колева.
Точка 3: Предложения за промяна на правилата за работа на Гражданския съвет. 
Докладчик: Георги Милков.
Точка 4. Отговор по Акт №1 от 26.04.2013 г. на Гражданския съвет и писмо от Съюза на юристите в България във връзка с организирането на експертна кръгла маса по въпросите за дейността на съдебните експерти и съдебната експертиза. 
Приложения: 
- Извлечение от Протокол №21/15.05.2013 г. на Комисия „Бюджет и финанси” на Висшия съдебен съвет; 
- Писмо от Съюза на юристите в България, вх. № 97-00-268/11.06.2013 г. 
Докладчик: Маргарита Радкова. 
Точка 5: Обсъждане на проект на Комуникационна политика на Висшия съдебен съвет. 
Приложение: Проект на Комуникационна политика на Висшия съдебен съвет. 
Докладчик: Магдалена Лазарова. 
Точка 6: Разглеждане на молби за приемане на нови членове на Гражданския съвет по раздел ІІІ от Правилата за действие на Гражданския съвет. 
Приложения: 
- Заявление от Европейския център по законодателство, анализ и усъвършенстване на съдебната практика; 
- Заявление от фондация „Щедрост”. 
Точка 7: Организационни въпроси.

Заседанието беше открито в 13,30 ч. и на него присъстват представители на осем (8) от общо 17 (седемнадесет) организации, членуващи в Гражданския съвет към ВСС, както и  петима (5) членове на ВСС (Приложение №1 към протокола).
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Уважаеми колеги, имаме кворум и можем да започваме работата си. 
Запознати сте с материалите по дневния ред, те ви бяха изпратени. 
Допълнително са постъпили следните материали. 
От Център на НПО – Разград г-н Милков ни е уведомил, че упълномощава да гласува в днешното заседание г-жа Биляна Гяурова, директор на БИПИ. Приложено е и писмено становище по точка 3 от дневния ред във връзка с промяна на правилата на Гражданския съвет. 
Има становище и от БИПИ в отговор на изпратения проект за Комуникационна политика на ВСС. Заявено е, че БИПИ подкрепя по принцип инициативата за създаване на комуникационна политика на ВСС, изложени са и мотиви. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Аз също ще кажа няколко думи. Преглеждах материалите от заседанията на Гражданския съвет и ми направи  впечатление, че от фондация „Отворено общество” на нито едно от заседанията ни не са присъствали техни представители, поради което може би трябва да помислим и в частта от днешното заседание, която касае организационни въпроси, да решим как ще процедираме с тези хора. Специално ли ще ги каним  да кажат какви са им намеренията по отношение на участие в заседанията на Гражданския съвет и изразяване на техни становища? Поне един път да ги видим, знам, че не е задължително присъствието, но ако не могат да идват, да напишат два реда. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА (КПВ/ВСС): Когато преценят, че ги интересува някоя тема, ще дойдат. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ(КОАНОСВ/ВСС): Органът е доброволен, консултативен, който проявява интерес ще присъства, когато прецени. 
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Колеги, запознали сте се с дневния ред. В т. 7 се поставят организационни въпроси, т. е. ако има предложения, които сега членове на Гражданския съвет ще предложат на вниманието на колегите си за обсъждане и анализ, тогава е времето да го направят. 
Продължаваме по дневния ред – по т. 1 – „Обсъждане на правилата за командировани на съдии, прокурори и следователи”. Тя влиза за втори път в дневния ред на Гражданския съвет, беше вече обсъдена, бяха представени нови предложения. 
Има думата г-жа Юлиана Колева, председател на Комисията по правни въпроси към ВСС.
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Уважаеми представители на организациите, членове на Гражданския съвет,
Уважаеми колеги,
Спомняте си всички, че първоначалният проект беше обсъждан в Гражданския съвет, като ние поехме ангажимента след обобщаване на предложенията от органите на съдебната власт, отново да внесем в Гражданския съвет проекта, който Комисията по правни въпроси приема, преди тези правила да влязат за окончателно обсъждане и гласуване в пленарния състав на ВСС. 
Ние точно в изпълнение на този ангажимент внасяме правилата в Гражданския съвет сега, видели сте всички проекта. В Комисията по правни въпроси като цяло той е единодушно приет, но решихме да обсъдим с вас двата варианта на т. 3, защото твърде много са предложенията от самите органи на съдебната власт за включване като основание за командироване и случаите, в които титулярът на длъжността е командирован на свой ред. Аз няма да скрия, че комисията е против това предложение, защото с него се подменя смисълът на тези правила и смисълът на командироването като цяло. Ако магистратът, който е командирован не е получил съгласието на административния ръководител на органа на съдебната власт, от който е командирован, той не би могъл да бъде командирован според тези правила. Това означава, че органът на съдебната власт, по преценка на административния ръководител, може да се справи и с вече намаления брой магистрати в съответния орган. Следователно няма нужда на мястото на командирования да се командирова друг от друг орган. 
Така че пак повтарям, внесли сме го защото в самите органи на съдебната власт съществуват множество предложения в обратната посока. Това е защото в момента е доста разпространена практиката постъпателно да се командироват. Да речем от окръжните нива да се командироват в апелативните, от районните в окръжните, а също така и в по-горните нива, и по този начин заобикаляйки волно или неволно общото правила за конкурсите, се заемат свободните места в органите на съдебната власт. Тъй като целта на тези правила, ако, разбира се, бъдат прилагани от административните ръководители, е пресичане на тази практика, ние смятаме, че първият вариант не е удачен за включване в правилата. Аз моля да се произнесете и по този вътрешен за съдебната система спор, ако мога така да го нарека, както и по целия проект. 
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Предложенията по принцип както са конструирани правилата, мисля, че спорове няма. Някои от въпросите, които бяха поставени, са намерили отговор. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Ние включихме едни общи критерии всъщност, за разлика от първия вариант, на които пак да се подчинява това командироване, за да може все пак да бъде обосновано. Въпреки че аз непрекъснато подчертавам и това, че командироването е действие, което е изцяло в правомощията на административните ръководители и ВСС може само да предложи спазването на такива правила, но не може да ги задължи да ги спазват. 
ПЛАМЕН ЦАНКОВ (Сдружение „СЕФИТА”): Доколкото разбрах на предходно заседание е разискван въпросът за ограничаване на командироването в някакъв разумен срок, който еднозначно да бъде отразен в тези правила. Срокът в момента се коментира по начин, че в заповедта за командироване се дава срок на командироването, но не става ясно дали този срок може да бъде продължаван, дали може да бъде записан като безсрочно, а доколкото разбрах идеята на предишните предложения и разисквания е била да се лимитира това командироване именно с основната цел да не се заобикалят или избягват конкурсите в съдебната система. 
Не се коментира и въпросът за това, че командированият трябва да заеме позиция (ранг), съобразно  постигната от него до този момент. Това също не е намерило отражение в сегашната редакция на правилата. 
Не се решава и въпросът с недовършените преписки, които ще остави командированият. Кой ще ги поеме, как ще бъдат разпределени? По презумпция се смята, че органът, от който се командирова магистрата, не е достатъчно натоварен, но все пак би трябвало това положение – за разпределяне на делата на командирования, да се коментира. 
Това са нашите съображения от Сдружение „Сефита” по тази точка от дневния ред. 
ДОЧКА ИЛИЕВА-ВЪРБЕВА (БСА): Аз смятам, че трябва да се даде отговор на този принципен въпрос – множеството командирования към момента в съдебната система се дължат на факта, че в дълъг период от време не бяха провеждани конкурси, поради което имаше свободни места и това породи проблеми, свързани с командироването, включително и тези, които току-що постави колегата Колева на вниманието ни. 
Трябва също така да съобразим факта, че за чест на ВСС той е създал необходимата организация да извърши конкурси, да попълни съответните места по този ред, при което командироването ще стане това, което винаги е било в нашата работа, а именно – извънреден случай, когато на колега нещо се е случило – продължителна болест, творчески отпуск или нещо от този род, т. е. то ще се превърне в изключението, което е уредено в закона. 
По тази причина аз смятам, че Съветът е изработил достатъчно правила, които да ограничават евентуални злоупотреби от страна на някои административни ръководители. Да пренаписваме закона и да казваме в какъв срок, може ли двукратно, трикратно и т.н. – малко е прекалено. Законът за съдебната власт съдържа правилата, съгласно които съответният ръководител има право да извърши командироване, като се съобразява с останалите факти. Очевидно е, че след като даден административен ръководител е дал съгласието си за командироване на колега от екипа му, екипът е в състояние да поеме останалите дела. След това той ще трябва да мотивира, ако иска друг колега да бъде командирован на това място. 
Във връзка с поставения въпрос от колегата Колева аз смятам, че първият вариант, който дава повече възможности на административния ръководител, е по-добрия все по същите съображения, които изложих. Не можем да очакваме, че административните ръководители ще продължават да злоупотребяват с тези си възможности, точно обратното, смятам, че местата ще се заемат с конкурсите, които са назначени, и командироването ще си остане решаване на един конкретно и епизодично възникнал проблем. 
Искам само да напомня, че включително и в Правилата не е решен въпросът, ако се наложи атестиране на командирован магистрат как ще се съобрази това обстоятелство. Според мен това е съществено и би следвало да го има в Правилата. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА (БИПИ): Нашето принципно становище е, че дотолкова, доколкото за съжаление ВСС няма някакви по-сериозни правомощия, свързани с командироването, на практика тези Правила са нещо като правилата за нашата работа, т.е. те са с един пожелателен характер и все пак оставят основните правомощия на административните ръководители да решават как ще осъществяват командироването, което според нас би трябвало да се промени, но това вече е въпрос на законодателни промени. 
Бяхме предложили, подкрепено и от други организации, но виждам, че не е застъпено в т. 5 – когато административният ръководител осъществява самия акт на командироването, все пак е добре да му бъде препоръчано да изготви някакви по-сериозни мотиви защо командирова точно този съдия или прокурор. Виждам, че тук е застъпено излагането на правни основания и освен това после има предвидени мотиви в заповедта, но това не насочва към излагането на мотиви защо примерно аз избирам да командировам съответния човек. Дори да е пожелателно, пак ще покаже конкретно отношение, което е свързано с командироването, защото знаем, че командироването често се използва като средство за изказване или проява на някакви симпатии към даден магистрат или съответно наказването му. 
Затова е добре да има една такава изрична формулировка. 
ПРЕДС. КАМЕН ИВАНОВ: Командироването се беше превърнало в навик, заместващ конкурсите. Надяваме се, че с обявяването на конкурсите ще се решат огромна част от проблемите, в това число и по отношение на командироването на магистрати. 
По въпроса за атестирането. Там законът общо взето е категоричен и ние няма как да го допишем, макар че наистина ви уверявам, имаме страхотни проблеми, особено тогава, когато новоизбрани административни ръководители, поели мандата си, биват командировани и то за продължителен период от време. Имам предвид по 3-4-5 години. Надявам се, че това за в бъдеще като практика просто няма да се случва, за да се налага да го коментираме. 
ИВИЛИНА АЛЕКСИЕВА (ИМП): Понеже беше поставен конкретен въпрос – кой от двата варианта поддържаме, ние поддържаме втория вариант от двата предложени, който считаме за по-дисциплиниращ. Институтът за модерна политика приветства ВСС за това, че е взел решение да направи такива правила за командироване на съдии, прокурори и следователи, и разбира се, ние очакваме да чуем и отговорите от страна на ВСС на поставените от нас въпроси, тъй като това е втори разговор, на предишното заседание е имало много дебати, за да бъдат всички наясно защо определени неща отпадат, а други - не. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Действително, имаше множество предложения за поставяне на някакъв максимален срок на командироване. В комисията не възприехме това предложение, защото смятаме, че всяко ограничаване със срок би било грешка. Ако ние посочим сравнително кратък срок, той може да не отговаря на същинския смисъл, който в момента законът влага в командироването. 
От друга страна, ако поставим по-продължителен срок на командироване, тогава действително тези правила ще загубят смисъла си на дисциплиниращи, точно отговарящи на този смисъл, който трябва да се влага в тази конструкция на командироването, което и законът е изтъкнал. Точно заради това ние искаме по един по-обективен начин да създадем правилата. Самият магистрат да бъде командирован до момента, когато това наистина е необходимо. Защото, колеги, съгласете се, има колеги, които са в продължителен отпуск, може да е 6 месеца, може да е 1 година. А в същото време ако ние поставим максимален срок от 2 години, това пък е един твърде продължителен срок и сега звучи като продължителен, когато няма такива правила, което пък ще породи възможност отново за някакъв вид изкривяване. 
И пак повтарям - относно проблемите при командироването, основният начин, по който ние се стремим да ликвидираме тези проблеми, е кадровото насищане на свободните места в съдебната система. Когато се обявят тези места за заемане чрез конкурси, тогава административните ръководители няма да имат обективната потребност и възможност да командироват хора от други места, и тогава тези проблеми няма да стоят по този болезнен начин. 
Вярно е, че в т. 5 не включихме тези критерии, но ние се опитахме да комбинираме приложението и правилата по т. 5 и т. 6 в смисъл, че фактическите и правни основания за командироване всъщност се съдържат в мотивите на заповедта. Те не могат да бъдат част от друг компонент на заповедта, не могат да бъдат в диспозитива. Явно е, че те ще бъдат в мотивите и в мотивите ние сме посочили критериите, които са и основания за командироване в същото време -  продължителността на професионалния стаж, професионализма при изпълнение на служебните задължения, лични мотиви понякога, когато се налага това. Така че смятаме, че по този начин се получава по-гъвкава регламентация. 
В същото време изисквания и критерии като достигнат ранг не възприехме, защото това означава по-ниските по степен звена да бъдат лишени от магистрати, които по презумпция се предполага, че са с по-висока квалификация. Това не би било редно. За това трябва да има съгласие между административния ръководител на съда, който командирова, и административния ръководител на органа, от който се командирова. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Не във всички случаи неизпълнението на някой от критериите ще доведе до дисквалификация. Те следва да се възприемат по-скоро като един ориентир. 

ЮЛИАНА КОЛЕВА: Естествено. 
Не знам дали бях достатъчно ясна. В един орган на съдебната власт, да речем на окръжно ниво, работят много колеги, които са с ранг, включително и на магистрати от върховните нива. Ако вложим такова изискване да бъдат примерно командировани магистрати като се започне от върховните нива, те постъпателно биха могли най-квалифицираните, пак казвам – по презумпция, защото това съвсем не е гаранция, защото тези хора ще бъдат първите, които ще бъдат изтеглени, чрез командироване от окръжните звена. И тогава ще се намали нивото на квалифицираност. Ще се случи оголване на тези съдилища и прокуратури, от които масово се черпят кадри за командироване. 
Това са нашите съображения. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: При всички случаи се прави подбор от председателя, той има интерес и задължение да избере от най-добрите, тези, които ще му свършат работа. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: И последно, което искам да кажа, е относно наше решение, което взехме малко след като приехме проекта. Приехме да запишем още едно изискване – административни ръководители на съдилища да не бъдат командировани, и на прокуратури също. За нас това възникна като проблематика, защото изненадващо установихме, че има административни ръководители, които дори в момента, в който кандидатстват за втори свой мандат, продължават да са командировани в друг съд. И как тогава управляват...
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА (КПК/ВСС): И тук освен това възниква въпросът като какви да бъдат атестирани в конкурсната процедура – като административни ръководители или като редови магистрати. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Това е, което имам да кажа във връзка с Правилата за командироване. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Предполагам колеги, че сте се запознали и с постъпилото становище на Съюза на съдиите в България, което впоследствие беше качено и на интернет-страницата им. Те коментират, че предложените за повторно обсъждане правила за командироване не отговарят в достатъчна степен на очакванията на магистратите, а също и не решават някои от най-съществените проблеми, имащи проявление в тази връзка. 
Ако някой иска да вземе отношение по него – има думата. 
Понеже не виждам желаещи за изказвания, трябва да решим ще има ли акт на Гражданския съвет по тази точка от дневния ред. 
Има ли предложения за изготвяне на акт по тази точка от дневния ред? Виждам, че няма, поради което преминаваме към т. 2 от дневния ред – „Обсъждане на формуляр за декларация за имотното състояние и произхода на средствата за придобиване на имущество на кандидати за административни ръководители в органите на съдебната власт.” 
Госпожо Колева, имате думата. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Формулярът на декларацията е придружен с едно решение на Комисията по правни въпроси, в което с по едно изречение са мотивирани предложенията, които не се приемат от комисията. Няма да повтарям отново мотивите на Комисията, вие сте запознати с тях. 
Ако вие имате някакви становища, ще ги изслушаме. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Прочетохме вашите мотиви, приемаме тези мотиви, останалите неща са приети, ние сме съгласни. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Благодаря ви, колеги, аз ще помоля да напусна заседанието, защото съм на комисия. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Колеги, продължаваме нататък. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ (АПБ): Предишния път си казахме становищата, ние коментирахме формуляра миналия път, съгласни сме с него и предлагам да вървим напред. 
ПЛАМЕН ЦАНКОВ: Считаме и отново подчертаваме, че формулярът за деклариране на имотното състояние в значителна степен припокрива съдържанието на данъчната декларация на всеки един магистрат и освен това не е достатъчно изчерпателен, в смисъл, че там се посочват недвижими имоти, превозни средства, парични влогове и т. н. Не са предмет на деклариране обаче например ценности, които могат да са много по-стойностни – произведения на изкуството, злато и т. н. 
В тази връзка считаме, че обсъжданата декларация до голяма степен е излишна като повтаряща вече заявени обстоятелства, като непълно описваща финансовото и имотно състояние на лицето, както и с потенциал да достигне при приложението й дълбоко в личното му пространство. 
Коректно подадените данъчни декларации всяка година са напълно достатъчни, по наше виждане. 
ИВИЛИНА АЛЕКСИЕВА: Институт за модерна политика изразява принципна позиция, че се налага да има декларация и тази декларация да бъде публикувана, която е част от автобиографията на всеки кандидат, така че приветстваме тази инициатива. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря ви. 
Колеги, по тази точка от дневния ред има ли предложения да се изготви акт на Гражданския съвет? Няма такива. 
Преминаваме към т. 3 от дневния ред – „Предложения за промяна на правилата за работа на Гражданския съвет”. 
Имате думата, колеги. 
ДОЧКА ИЛИЕВА-ВЪРБЕВА: Нямаме възражения по правилата, които вече са приети и обсъдени, и са сработили. Предполагам, че ще разгледаме предложението на колегата Милков. Аз ще кажа нашето становище. 
Според мен включването експресно на въпроси, които ето сега са възникнали, е контрапродуктивно, защото ако аз сега ви предложа да дебатираме една тема, очевидно аз ще бъда подготвена, а вие - недотам. Поради тази причина всички участници няма да участват ефективно в едно такова обсъждане и това не би довело до полезни резултати. Ето защо ми се струва, че за промяната на сега действащите правила е по-добре да се направят предложения по имейл, да се сигнализират председателите и те да внесат съответните становища и предложения, което би дало по-добра ефективност на работата на съвета. 
В противен случай ще станат едни безкрайни разговори, което не съм сигурна, че е целта на съществуването на Гражданския съвет. 
Това е нашето становище. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Не зная дали е необходимо да изчета предложенията на г-н Милков и да ги коментираме точка по точка? Дали ще ги подлагаме на гласуване, все пак са предложения за промяна в правилата. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: След провеждане на обсъждане, ще вземем решение и ако преценим ще изготвим акт на Гражданския съвет. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: От тези предложения, които той е направил, аз намирам за резонно малко по-ранното уведомяване – 7 дни преди датата на заседанието, както и това, което е написано относно доказан капацитет в областта на съдебната реформа при приемането на нови членове на Гражданския съвет - че трябва да отговарят на всички условия, при които са приети останали членове досега. Това е, което ние подкрепяме. 
НИКОЛАЙ ЮРУКОВ (КСБ): Обръщаме внимание само относно малко по-своевременното уведомяване, поддържаме предложението. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Идентично становище по отношение на уведомяването, може би 7-дневният срок е по-удачен, защото ще се даде възможност на участниците в Гражданския съвет да подготвят свои становища и дори да не могат да присъстват - да представят писмено становище, което да бъде депозирано за разглеждане в Гражданския съвет. 
Относно предложенията за точки от дневния ред и извършване на промени, които да стават ад хок, абсолютно се солидаризирам със становището на БСА - това няма да даде възможност на всички членове на Гражданския съвет да могат да изложат адекватно становище своевременно и поради тази причина още когато приемахме правилата за действие на Гражданския съвет, тази тема се обсъждаше и се солидаризирахме около това мнение. Предварително трябва да е уточнен дневният ред, за да може всяка организация да се подготви. 
Становището ни е принципно и мисля, че веднъж вече се обединихме около него. 
ДАНИЕЛА ИЛИЕВА (НССС): Аз миналия път имах желание за включване на организационни въпроси в дневния ред, това го има вече. Единственото, което би било добре, без да се променят правилата, е малко по-ранното уведомяване. 
ПЛАМЕН ЦАНКОВ: Имаме няколко предложения за прецизиране на правилата ни за дейност. 
В раздел ІV, т. 6 от правилата е записано: „Работи за укрепването на диалога, доверието и взаимопомощта между ВСС, магистратите от органите на съдебната власт и гражданското общество”. Думите „магистратите от органите на съдебната власт” предлагаме да бъдат заменени с „лицата от съдебната система” и да стане: „Работи за укрепването на диалога, доверието и взаимопомощта между ВСС, лицата от съдебната система и гражданското общество”. Мотивите ни се основават на това, че в нормативната уредба и по-конкретно в Закона за съдебната власт като лица, имащи отношение към правосъдната система и към съдебната власт, са посочени също и съдебните заседатели, съдебните служители, вещите лица, съдебната охрана и т. н. Едно такова неглижиране на част от тези присъщо относими към съдебната система лица при комуникацията и обсъжданията в Гражданския съвет, би имало за резултат едностранчивост и непълно обхващане на проблематиката. 
В раздел V, т. 9 имаме предложение да бъде направено допълнение, което е следното: „След изтичане на периода съпредседателите внасят на заседание на Гражданския съвет за информация отделни свои отчетни доклади за извършеното и за индикирани проблеми”. Тоест желанието ни е да има някаква историческа памет по отношение на това какво е свършено по време на мандата на двамата съпредседатели. Освен това ние винаги сме приемали отчетността във всяка една работа като необходим елемент за нейното осмисляне и последващо подобряване.
В раздел V, т. 12 от правилата, където е описана дейността на техническия сътрудник, предложението ни е да се допълнят и конкретизират задълженията му с това да води входящ и изходящ регистър на кореспонденцията, регистър на актовете на Гражданския съвет, регистър на протоколите от заседанията и други регистри по решение на Гражданския съвет. Това уточнение, по наше мнение, е пак с оглед на по-добра отчетност - черно на бяло да е видно какво е свършено или предстои да бъде разглеждано и обсъждано - в хронологична последователност. 
По раздел V, т. 15 от правилата, която регламентира актовете на Гражданския съвет да се разглеждат от съответните комисии на ВСС и да се внасят за задължително разглеждане на заседание на ВСС, предлагаме да се определи срок, макар и препоръчителен и ориентировъчен, за осъществяване на тази процедура и този срок да бъде едномесечен. 
По раздел V, като нова т. 18 от правилата, предлагаме да приемем, че между заседанията на Гражданския съвет дейността му се координира и управлява от Координационен съвет, включващ съпредседателя от страна на НПО и представители на други две организации, членуващи в Гражданския съвет. Правим това предложение по причина, че иначе оперативната ни дейност остава само за времето на заседанията, което според нас, е много непродуктивно и смятаме, че наличието на един такъв координационен съвет ще подобри и оптимизира работа на целия Граждански съвет, както и ще я направи значително по-целенасочена. 
ИВИЛИНА АЛЕКСИЕВА: Имам процедурно предложение. Нека така предложените промени от Сдружение „Сефита” в правилата за дейността ни да бъдат предоставени в писмен вид на членовете на Гражданския съвет, за да можем всички ние детайлно да се запознаем и да изразим аргументирано становище на следващото заседание. 
Що се отнася до постъпилите други предложения, напълно се солидаризирам по отношение на изложеното за включване на нови точки в началото на заседанието или на необявени теми в дневния ред на самото заседание. Напълно се солидаризирам с изказването на представителя на БСА. 
Подкрепям поканата за дневния ред за заседанията да се предоставя 7 дни преди самото заседание. По отношение на приемането на нови членове в Гражданския съвет си запазвам правото да се изкажа, когато стигнем до т. 6 от дневния ред. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Други изказвания има ли? Няма.
Има постъпили предложения. По тази точка ще приемаме ли акт. 
ДАНИЕЛА ИЛИЕВА: Според мен трябва да отложим тази точка за следващо заседание. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: На миналото заседание г-н Милков възрази, че не е необходимо да се правят само писмени предложения, а би следвало като се съберем тук и някой като реши да предложи нещо в хода на обсъжданията, да може предложенията му да се разгледат. Сега постъпва обратното предложение – всичко, което е ново да се предоставя за размисъл и да се включва за разглеждане на следващо заседание. Все пак струвами се, че е добре да си изясним концепцията по този въпрос. 
ПЛАМЕН ЦАНКОВ: Аз мисля, че направените от Сдружение „Сефита” предложения са по-скоро уточняващи и не водят до смислови промени в правилата ни за дейност. Едно такова прецизиране би имало положителен ефект, в това число и по отношение на организацията на работата ни. 
ДОЧКА ИЛИЕВА-ВЪРБЕВА: Да, но това са предложения, които постъпват в момента вербално. А ние точно това дебатираме, това е първото предложение на г-н Милков. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: За мен въвеждането на консултативен съвет ми звучи твърде сериозно, това не е уточняване на някакви правила, това е на практика някаква нова структура в конструкцията на Гражданския съвет и според мен трябва да подлежи на коментар и обсъждане преди това. По-добре ми се струва предложенията на Сдружение „Сефита” да се формулират писмено заедно с предложенията на г-н Милков, пратете ги на всички организации, които членуват в Гражданския съвет, и за следващото заседание всеки ще има позиция. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Предлагам да вземем решение по първите три предложения, които фактически са от предишното заседание, а по това, което предложи г-н Цанков, да приемем направените предложения да се изпратят до всички и разглеждането на тази точка от дневния ред да бъде продължено и на следващото ни заседание.  
Първото предложение беше срокът за уведомяване за дневния ред за заседанията на Гражданския съвет да се удължи и да стане от 5 на 7 дни. 
Който е съгласен, моля да гласува.
„За” – 9. „Против”? – Няма. „Въздържали се”? – Няма.
Приема се. 
Второто предложение е относно възможността да се включват допълнителни теми в дневния ред по време на самото заседание на Гражданския съвет с гласуване на присъстващите членове. 
ДОЧКА ИЛИЕВА-ВЪРБЕВА: Освен това има и предложение относно приемането на нови членове на Гражданския съвет – нови членове да се приемат от Гражданския съвет, чието решение се утвърждава от ВСС, като кандидатите подават в писмен вид регистрационна форма и удостоверение за актуално състояние в оригинал, не по-старо от 6 месеца. Това е предложението на г-н Милков. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Така е, но по логиката на това, което казахме преди малко, ние ако сега го приемем, другите организации може да не са съгласни с този ред, който създаваме. Така че би трябвало да отиде към останалите предложения за следващо заседание. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Тук колегата Милков има предвид формуляра, който всички ние попълвахме, това е предложението му – да се разшири текстът. Това е идеята тук, не е нещо ново. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Има ли предложение, което да се подложи на гласуване по тази точка? 
ИВИЛИНА АЛЕКСИЕВА: Може ли да поставя един въпрос на обсъждане? Затова се въздържах от коментар по това предложение. Принципната позиция на Института за модерна политика е, че всички членове трябва да се приемат по един и същи ред и при еднакви обективни изисквания. Въпросът е следният: когато ние бяхме конституирани като членове, това стана със съответния акт на ВСС. В момента се предлага ние като организации да преценяваме дали кандидатстващите организации отговорят на тези критерии и да предлагаме на ВСС. За мен това е въпрос, който бих искала да обсъдим – дали не следва само и единствено ВСС да се занимава с този въпрос, а не ние, или ние също така следва да се занимаваме с него? 
ДОЧКА ИЛИЕВА-ВЪРБЕВА: Въпросът ви е основателен, само че действащите правила са точно в този смисъл. Вече приетите правила гласят, че нови правила в Гражданския съвет се приемат от Гражданския съвет и неговите решения се утвърждават от ВСС. Така че предложението за изменение от НПО -  Разград, се отнася единствено до това да се допълни този текст с изискването кандидатите за членове да подават регистрационна форма, която и ние сме попълвали, и удостоверение за актуално състояние. 
Следователно късно се поставя този въпрос.
ИВИЛИНА АЛЕКСИЕВА: Именно, ако приемем, че ще обсъждаме само формалната страна, аз съм съгласна, просто исках да го поставя на обсъждане. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Чета предложението на НПО – Разград, за да го гласуваме. 
Предложението е текстът на т. 2 от раздел ІІІ да стане: „Нови членове в Гражданския съвет се приемат от Гражданския съвет, чието решение се утвърждава от ВСС.” Дотук няма промяна. 
Новото изречение, което се предлага, е: „Кандидатите за членове подават в писмен вид регистрационна форма `Граждански съвет на ВСС` и удостоверение за актуално състояние - оригинал, не по-старо от 6 месеца” Това е допълнението. 
Който е съгласен, моля да гласува. 
„За” – 9. „Против”? – Няма. „Въздържали се”? – Няма. 
Приема се.
Последното предложение, което постъпи, е относно това, което беше представено от Сдружение „Сефита” – предложенията им да бъдат изпратени в писмен вид до останалите членове на Гражданския съвет и тази точка да се включи за допълнително обсъждане на следващото заседание. 
Който е съгласен, моля да гласува. 
„За” – 9. „Против”? – Няма. „Въздържали се”? – Няма. 
Приема се. 
Преминаваме към т. 4 от дневния ред – „Отговор по Акт №1 от 26.04.2013 г. на Гражданския съвет и писмо от Съюза на юристите в България във връзка с организирането на експертна кръгла маса по въпросите за дейността на съдебните експерти и съдебната експертиза.”
Понеже г-жа Радкова от АВСС/Дирекция „Финанси и бюджет”, която е докладчик по тази точка, според току-що получена информация ще се забави 15 минути, предлагам сега да преминем към разглеждането на т. 5 от дневния ред – „Обсъждане на проект на Комуникационна политика на Висшия съдебен съвет”, и след това да се върнем към т. 4.
Има думата г-жа Магдалена Лазарова. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Проектът на Комуникационната политика, преди да бъде внесен за обсъждане на заседание на ВСС, тъй като в случая се касае за политика на ВСС, която ще бъде и основа на такава комуникационна стратегия на цялата съдебна власт, предстояща да се изготви за в бъдеще, преценихме, че трябва да мине за обсъждане и в Гражданския съвет, след което ще бъде внесена на заседание на ВСС. Държа да отбележа, че този проект е минал през всички комисии на ВСС, предложенията, направени от колегите, са нанесени в проекта, който сме ви предоставили. Проектът е изготвен от експертите г-жа Иванова, г-жа Бангиева и г-н Чобанов, експерт връзки с обществеността във ВАС. За нас тази политика е много важна, защото е първата по рода си, която ще приеме ВСС, до момента такава не е имало. 
Второ, тя ще бъде в основата на комуникационната стратегия на цялата съдебна власт. 
Ако имате някакви забележки и предложения, моля да ги кажете. 
ЕЛЕНА БАНГИЕВА (ОС-Варна): Бих искала като човек, който е част от екипа, създал тази политика, да ви кажа, че на практика това е един проект за стратегическа комуникация, това е един проект за цялостната концепция, за цялостния комуникационен процес на ръководния орган на съдебната система. На практика ВСС за първи път в своята история, в битността си на такъв управляващ ръководен орган, се заема дългосрочно да планира най-важните принципи, подходи, стандарти и по този начин да установи стандарти за новата си комуникационна компетентност. Всички изследователи на комуникацията като процес идентифицират това понятие с информация, със същността на информацията. Затова аз бих допълнила думите на г-жа Лазарова, че целият процес на създаването на тази комуникационна политика беше съпроводен преди това от един детайлен анализ на генерирането на информационния ресурс във ВСС, на установяването и на прохождането ако щете на информационните канали, които ВСС създава вътре в себе си, общувайки с магистратската общност и с общността на съдебната администрация и на онези, които наричате лицата на съдебната система. Разбира се, и на комуникацията на ВСС с външната аудитория. Затова един от важните пътища, които извървяхме, създавайки тази комуникационна политика, беше да изведем наистина най-важните компоненти и това са мисията, която съобразихме със стратегията за интелигентен и устойчив растеж „Европа 2020” и по-специално с т. нар. бяла книга на комуникациите, чиято цел е да се опита да ангажира максимален брой ключови общности, които могат да допринесат със своите идеи към основаната мисия на политиката, която ние сме предложили - политика на равни права. Ние сме го формулирали достатъчно ясно, надявам се, че сте успели да се запознаете с нея. 
Този проект, който ви предлагаме, не е случаен, защото както чухте от г-жа Лазарова, следващата стъпка е създаването на комуникационна стратегия на цялата съдебна система, която ще предвиди в краткосрочен, средносрочен, и дългосрочен порядък всички онези действия, които трябва да се изпълнят, за да се осъществи една нова и адекватна на актуалните и технологични, и медийни, и обществени реалности политика, която да позволи цялостния процес на комуникация в съдебната система. 
Благодаря изключително на БИПИ за становището, което успяхме да прочетем, надявам се, че и вие сте запознати с него. С огромен респект очакваме вашите коментари. 
В отговор на други коментари, тъй като този проект сме обсъждали с всички пиар експерти от цялата страна, и онова, което със сигурност ще отчетем в спецификата на дейността на съответните институции, които са част от съдебната система, това ще бъде направено в следващата ни крачка, създавайки комуникационната стратегия на съдебната система. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря. Колеги, имате думата за изказвания.
ВАСИЛ ЧОБАНОВ (ВАС/Връзки с обществеността): Аз само ще кажа, че това, което го няма тук в този документ, който е добре разписан, но не може да достигне до такива подробности, затова се налага да се разработи след това един план, но това, което го няма е не само контакта, информацията, това, което ще отива навън от съдебната система, а и междуинституционалните връзки, които вероятно ще се наложи да се създадат. Съдебната система като философия, и като управление трябва да отговаря на модела на една голяма фирма, конгломерат, който мисли както за публичния си образ навън, така трябва да мисли и за вътрешната си комуникация. Това ще бъде следващата стъпка, която вероятно ще разпишем на следващ етап, което позволява не само администрацията, съдебните помощници и съдиите да се делят на гилдии и да работят сами за себе си, а да има едно създаване на фирмен патриотизъм. Един окръжен съд примерно да има усещането във всеки един от членовете – независимо дали става дума за магистрат, за съдебен помощник или член на администрацията, или за охрана, да има усещането за обща мисия и за обща цел в представите на обществото. 
БОЖИДАР КЪНЕВ (КНОБ): Мисля, че би трябвало да се подкрепи в този й вид предложената Концепция. 
ДОЧКА ИЛИЕВА-ВЪРБЕВА: Българската съдийска асоциация изцяло подкрепя проекта. Намира, че без съмнение ВСС е проявил нужната отговорност за поставянето на сериозни основи този изключително важен процес. Прочее, смисълът на съществуването на нашия съвет е точно осъществяване на въпросната комуникация с органите на съдената власт и с ВСС в частност. Радваме се, че е поставен въпросът, при това на високо професионално ниво и със сериозна експертиза от страна на участниците, изготвили проекта. 
Българска съдийска асоциация изпълнява вече такъв проект, финансиран по програма ОПАК, който е насочен именно към повишаване идентифицирането и адаптиране на добрите европейски практики на неправителствените организации, работещи в сферата на правосъдието, така че ние не само подкрепяме проекта за комуникационна политика на ВСС, а сме готови, изпълнявайки своя проект, да се включим и да съдействаме с продукта на проекта, който изпълняваме. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Ние сме представили писмено становище, което е подкрепено и от г-н Милков. Наистина смятам, че някои от нещата трябва да бъдат прецизирани. Сега разбирам, че всъщност този документ ще бъде част от нещо по-голямо. Може би трябва да се обърне внимание и на приетата комуникационна стратегия през 2004 г., която тогава беше положително оценена и от Европейската комисия като част от изискванията за присъединяване към Европейския съюз, там също има добре заложени неща. Мисля, че може да се почерпи от това, което тогава беше включено в тази комуникационна стратегия. Ние сме цитирали изрично и този туининг проект, който беше от 2010 г., аз лично смятам, че той  беше много добър. Предложението ми е да бъдат взети под внимание. 
Имам притеснения със заглавието „комуникационна политика”. За мен това е по-скоро някаква програма, в която се вижда комуникационната политика на ВСС. Не знам дали сте искали да избягате от понятия като стратегия, екшън-план и т. н., дали това е била идеята, просто за мен звученето е малко по-различно. 
НИКОЛАЙ ЮРУКОВ: Изцяло подкрепяме проекта за комуникационна политика на ВСС. На пръв прочит е доста задълбочен, аналитичен, съобразен. Нямаме какво да добавим. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Асоциацията на прокурорите в България няма да каже нещо по-различно. Това наистина прилича на една програма, в която са заложени принципни становища, аз лично не виждам какво би могло да се допълни. Установявам, че в нея се разчита много на съдействието на неправителствените организации и на съсловните организации, за да може да заработи и да се осъществи тази комуникационна политика. Асоциацията на прокурорите в България напълно ще съдейства с всичко, което е по силите ни за осъществяването й. Пожелаваме успех и се надявам да работим заедно. 
ДАНИЕЛА ИЛИЕВА: Напълно подкрепяме тази комуникационна политика. Наясно съм, че е положен изключителен труд и сме готови да съдействаме. 
ПЛАМЕН ЦАНКОВ: Красиви думи, хубави идеи. Някои на пръв поглед бегли пропуски ни карат да правим обаче по-задълбочени изводи. 
Установяваме например, че пак се говори единствено и само за общността на магистратите - за прокурорите, следователите, съдиите, че се предвижда стратегическите приоритети да бъдат насочени за подобряване взаимодействието на ВСС с т. нар. ключови общности, дефинирани за съдебната система отново от магистрати и съдебна администрация, като липсва предвиждане за комуникация с адвокати, вещи лица, съдебни служители, съдебни заседатели и други, имащи отношение. Тези пропуски ни карат да си задаваме въпроса съставителите на тази политика дали изобщо са наясно със структурата, взаимовръзките, и сложните взаимоотношения, които съществуват в съдебната система. 
В крайна сметка не бих се съгласил и с твърдението, че можем да оприличим съдебната система на една голяма фирма. Подходът е този, но във фирмата често се наблюдават противоречиви интереси, докато в съдебната система стремежът следва да е към хармонични отношния, и ние наистина не сме наясно дали съставителите на този документ са наясно с характера на тези връзки и отношения. Това ни кара да имаме особено мнение. 
ДОЙЧИН БЛАГОЕВ (Сдружение „СЕФИТА): Много добре е написано всичко, но споделям тезата на г-н Цанков, че е редно да добавите всички съставни части на съдебната система и след това да се разгледа комуникационния подход на ВСС – като цяло и индивидуално към всяка една общност. 
ИВИЛИНА АЛЕКСИЕВА: Първо, поздравления към ВСС, че иска да има такъв документ. Това показва, че ВСС се отваря, че ВСС иска да утвърди своя имидж на стабилно, отговорно, професионално, безпристрастно, нека го нарека правителство на съдебната система и че иска повишаване на доверието на гражданите, както в съвета, така и в цялата система. Преди да кажа другите си опасения, казвам, че напълно подкрепяме становището на БИПИ и безспорно трябва да има и комуникационна стратегия, и внедряване на добри практики и т. н. 
Оттук насетне обаче ние имаме следния въпрос – кой чете тази комуникационна политика, кой е адресатът? Вероятно това са всички тези ключови общности. Разбира се, документът е написан професионално, но е на един доста тежък език и не съм убедена, че той ще достигне по правилен начин до своите адресати. Като казвам тежък език, давам пример – утвърждаване върховенство на правото за създаване на свободен поток от информация. Вероятно това право за свободен поток от информация е нещо, което медиите разбират като термин, но е нещо, което аз като юрист се съпротивлявам, защото бих го нарекла по друг начин, а вероятно гражданите ще го нарекат по трети начин. Тук изразявам основното си опасение, че този документ, разписан по този начин няма да постигне ефект на доверие от ключовите общности, а ще бъде приет само като едно добро пожелание. 
Давам и втори пример, от който един гражданин примерно би се притеснил. Приоритетното направление в общуването между ВСС и обществото се реализира чрез партньорството на свободните медии. И тук аз като гражданин, забравям за момент, че съм юрист, питам свободни ли са или не са свободни медиите, оттам се питам, добре, ако има свободни медии, как ще се подбират. Разбирате ме, много добронамерено правя тези забележки. Предложеният проект на комуникационна политика го разбирам като пожелателен документ в една прекрасна държава, която е безпроблемна. 
Естествено, той ще се приеме, аз ще го подкрепя по принцип от името на Института за модерна политика, но ми се ще проектът да бъде прочетен още веднъж и комуникационната политика да бъде изчистена, доколкото е възможно, от такива неща, като вече в комуникационната стратегия залегнат ясни, реални и написани на достъпен език мерки, които ще се предприемат за нейното изпълнение. 
Мога да направя няколко предложение. 
Едно предложение по отношение на ключовите общности – гражданите се припознават само чрез граждански и професионални организации, но от целия текст на комуникационната политика е видно, че към гражданите ще има и различно третиране, различен език към различни групи граждани, което заслужава подкрепа, така че те да могат добре да разбират онова, което прави ВСС и цялата съдебна система. Може би тук трябва да се допълни. 
Другото, което бих посъветвала – прекрасен акцент е поставен върху интернет комуникацията, този акцент е развит чудесно, но да не забравяме, че отвъд тази комуникация има и едни традиционни канали, по които ВСС комуникира с останалите ключови общности. И ми се струва, че трябва да има още няколко изречения, посветени на това и тук вече се обръщам не към авторите, а към самия ВСС - докъде е готов да стигне в комуникацията, защото в нашата представа ВСС не трябва да работи като къща от стъкло и не следва да има притеснения да се появяват негови членове, редовно и регулярно, в различни медии и да дават интервюта, брифинги, та ако щете и да изпълняват мисията за повишаване на гражданската култура и образованост, за изпълнението на която мисия считам, че всички структури тук бихме желали да допринесем. 
Благодаря ви. 
ЕЛЕНА БАНГИЕВА: И ние благодарим. 
Стратегия или политика. Когато започнахме подготовката за този проект, си направихме труда да изследваме наличните стратегии и начина, по който се отчита тяхното изпълнение, следене и т. н. Оказа се, че те са повече от сто стратегии на държавни и обществени организации, които са разписвани и си летят в пространството, без някой да следи тяхното изпълнение. Тъй като предстои да създадем комуникационна стратегия на цялата съдебна система и там да разпишем всичко онова с всичките свои страхове това да не бъде част от поредния стратегически документ, който просто се създава заради това. Така че затова решихме, че трябва да направим проект на политика. 
По отношение на ключовите общности тогава, когато чух вашите коментари, бих искала да ви припомня, че в момента ВСС няма комуникация с тези адвокати, вещи лица и т. н. Ако ние не сме засегнали комуникацията на ВСС с посочените от вас ключови общности, това със сигурност ще стане разписвайки комуникационната стратегия на съдебната власт. При всички случаи това ще залегне. 
Съгласна съм със забележките за гражданите и за гражданските организации. Да, целият този анализ едва ли успя да обследва целия аспект на комуникация. 
По отношение на нещата, които Биляна е посочила в своите препоръки, повярвайте, част от нещата, които разписваме за създаването на комуникационната стратегия на цялата съдебна система или власт, ни предстои да го направим заедно в един много сериозен работен диалог с вас. Всичките препоръки за използване на добрите практики, за онези неща, които са свързани с установяването на публичния образ на съдебната система, при всички случаи ще бъде съобразено. Ние съобразихме този проект с всички тези стратегически документи, които в момента съществуват. 
Също имахме своите притеснения, че езикът е малко по-висок, но в крайна сметка се оказа, че не искаме да подценяваме интелектуалното ниво на тези ключови общности. С всеки един от вас, с всеки един от представителите на медиите, с които сме обсъждали този проект коментирахме това – необходимо ли е още да се облекчи езика, за да може обикновеният гражданин, когато чете този проект да разбира каква е мисията, кои са принципите, кои са целите. Неслучайно направихме този предварителен брейнсторминг и се оказа, че нито един от тези ключови категории експерти, с които обсъждахме този проект, не поиска още да се облекчи разбирането на този документ. Може би при разписването на плана за действие, тогава със сигурност вече навлизайки в детайлите за общуването с медиите, в позиционирането на всички онези сегменти, които ние наричаме новите медии и които вие също не по-малко и не по-зле от нас познавате, и онази сложна и нова реалност, в която всички ние сме поставени да общуваме с тях, дали в интернет пространството, дали на други плоскости, но тези медии са факт и е факт, че за първи път ВСС се опитва да адаптира политиката си и действията си към цялата тази актуална и технологична, и медийна реалност. Затова наистина е много важно да се опитаме да направим това. 
Благодаря за оценките. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: И аз ще допълня няколко думи по този въпрос. 
Ако ме питате за искреното ми мнение, то тези листчета, които сте нарекли комуникационна политика, взимате, късате ги и ги хвърляте на боклука. Защото като говорите за комуникационна политика в съдебната система, поне аз така знам и от практиката, която досега съм имал, първо следва да установите структурата на тази система, т.е. да направите блок-схема на съдебната система – кой с кого ще разговаря, както и какво ще се обсъжда. И ако вие ще твърдите, че ВСС ще си общува само с магистратите и администрацията в рамките на съдебната система, ами тогава аз като вещо лице, ставам и си отивам, и от утре съм от другата страна на входната врата. Така едностранчиво не се прави, според мен, комуникационна политика. Първо се изследват всичките лица, с които трябва да има връзка и след това се обяснява кой с кого, как, кога и защо ще общува, т.е обосновават се и се аргументират взаимовръзките и целевите подходи. 
Това всичкото го казвам в подкрепа на казаното и от г-н Цанков. 
Второ, като ще си общува някой с някой друг, ами какво от това, като в крайна сметка не виждам никаква форма на отчетност, разписана тук. Кога ще дойде моментът някой да каже като си приказвахме разбирахме ли се или не се разбирахме. Това не го виждам в тази стратегия. 
Трето, моля консултирайте специалисти по терминологията, защото има употребени някои термини, които много добре звучат в контекста на изложението, но никак не са си на мястото. Ако искате ще посоча - предвиждате, например, извършване на технологично ресурсно обезпечаване, но знаете ли какво е технологично? И дали го различавате от техническо или от материално? 
Но връщам се на основното - много моля като ще предначертавате комуникационна стратегия, кажете ясно ВСС с кого се предвижда да комуникира. Ако ще общува само с магистратите в рамките на съдебната система, ще е много добър отговор, за да знаем и ние – вещите лица, къде сме. 
Това е, което исках да споделя по въпроса. 
СВЕТЛА ИВАНОВА (АВСС/Д.”Публична комуникация и протокол): Аз мисля, че ключовите общности са съвсем ясно дефинирани и това не са само магистратите. Ако внимателно сте прочели проекта, сте видели основните общности, които ние сме определили като наша цел. Така че по отношение на тази ваша забележка смятам, че е неоснователна. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Аз си дадох труда внимателно да прочета този проект, и ако и Вие сте го направили, бихте ли посочили в раздел ІV „Ключови общности”, съдебните заседатели, например, към коя от посочените групи се отнасят? Даже и „други” в края не сте записали. 
СВЕТЛА ИВАНОВА: Беше обяснено, че при проучването ние установихме, че това са основните общности, с които протича било двустранно или едностранно комуникацията. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Не съм наясно къде и как сте правили проучването си, но ние от Сдружение „СЕФИТА” – като организация на експерти и вещи лица, през 2007 г. за първи път сме контактували с ВСС и оттам нататък има тонове разменена кореспонденция, не само от нас, но и с други вещи лица и техни организации. 
СВЕТЛА ИВАНОВА: Не е необходимо да дефинираме поотделно за всяко едно вещо лице. Очевидно е, че гражданските професионални организации включват поотделно и всички останали. 
БОЖИДАР КЪНЕВ: Отговорите винаги са формални, вина кой има и защо има можем дълго да говорим, но минало-заминало. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Моето предложение е тази комуникационна политика, докато не бъде изпълнена с необходимото съдържание чрез добавянето към ключовите общности на всички лица с пряко отношение към съдебната система, да не бъде разглеждана. Аз мисля, че ВСС е в ролята на т. нар. правителство на съдебната власт, поради което трябва с всички, които структурно са включени в съдебната система, да поддържа някакъв вид комуникация. Ако смятате, че извън добрия тон трябва по друг начин да се извършва общуването с другите хора, извън посочените в проекта ключови общности, то според мен това е неприемливо, макар че именно на такава мисъл навежда този проект на комуникационна политика. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Мога ли да попитам какво следва от този документ?
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Нека аз да отговоря на въпроса Ви.
След разглеждането на проекта в Гражданския съвет, следва нашите становища и обсъждания, и евентуално ако приемем акт, да влязат в съответната комисия за преценка. Комисията може да се съобрази с това, което ние тук сме дебатирали, може и да не го направи, след което с тези забележки проектът се представя за решение във ВСС. Поне така е предвидено в Правилата за действие на Гражданския съвет. 
ЕЛЕНА БАНГИЕВА: Отново обект на обсъждане ще бъдат посочените от вас допълнения. В никакъв случай не мислете, че това е финализиране на тази част от разговора. Не очакваме от вас конфронтация, напротив, партньорство и възможност да продължим нататък. 
След като бъде прецизиран проекта, мине през комисия, ще се пристъпи към изработването на план за действие за изпълнение на тази комуникационна политика. Този план вие ще видите разписан там, ще има съвсем конкретни дейности, срокове и т. н. Това е проект, който не може да се представи днес, после да го приеме ВСС и до края на годината да бъде изпълнен. Това е дългосрочен проект, неговото реализиране ще бъде свързано с финансово и ресурсно обезпечаване, но така или иначе това е един продължителен процес. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: По тази точка от дневния ред има ли някой нещо друго да добави? Няма. 
Гражданският съвет ще изготви ли акт по тази точка? Има ли такива предложения? Не виждам. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Тъй като възникна дискусия, може би трябва да направим както постъпихме с правилата за работа на нашия съвет. Другите организации, които имат предложения, както ние сме изразили нашите, да изпратят също писмени становище до Комисия „Публична комуникация”, която да ги обсъди ведно с дискутираното от нас, и да прецени необходимостта от промени в документа, изработен до този момент. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря Ви за коментара, госпожо Гяурова. Действително според нашите правила на работа всяка организация може по своя преценка и самостоятелно да се обръща към ВСС. Ставаше дума дали Гражданският съвет като организация ще състави акт по тази точка от дневния ред. Дали ще излезем със становище към ВСС. Ако да, трябва да се направи предложение, което да се включи в този акт. Питането ми е за такова предложение, което да се отрази в акт на Гражданския съвет – има ли, или не? 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Аз предлагам да се изрази принципна подкрепа за този документ, той още не е окончателен, и искане за някакво прецизиране с оглед дискусията, която се случва в момента. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Други предложения има ли? 
И аз ще направя едно предложение – да не се приема комуникационната политика, докато не обхване всички лица от съдебната система, така че имаме две предложения.
По първото предложение, което е подкрепа за комуникационната политика с допълнения в смисъл отчитане на изказванията, които се направиха, който е съгласен, моля да гласува. 
„За” – 6. „Против”? – 2. „Въздържали се”? – 1. 
Приема се.
По второто предложение, което постъпи, направено от мен – да не се приема проекта за Комуникационната политика на ВСС, докато не се изясни и допълни с всичките лица от структурата на съдебната система. 
Който е съгласен, моля да гласува. 
„За” – 2. „Против”? – 7. „Въздържали се”? – Няма. 
Не се приема.
Връщаме се на т. 4 от дневния ред – „Отговор по Акт №1 от 26.04.2013 г. на Гражданския съвет и писмо от Съюза на юристите в България във връзка с организирането на експертна кръгла маса по въпросите за дейността на съдебните експерти и съдебната експертиза.”
СВЕТЛА ИВАНОВА: Госпожа Радкова ме упълномощи да ви осведомя за това, което тя трябваше да докладва, тъй като няма да може да дойде. Това е отговор на комисия „Бюджет и финанси” на ВСС. 
Отговорът се отнася към т. 6 от Акт №1 на Гражданския съвет, цитирам: „Изисква от ВСС да предостави информация от одитните доклади на Сметната палата в частта, касаеща разходване на предвидените средства за съдебните експертизи”. Отговорът по тази точка е, че на основание чл. 57 от Закона за Сметната палата одитните доклади са публични и всеки желаещ да получи информация по ЗДОИ може да получи всички интересуващи го документи по одитните доклади. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Колеги, имате думата. 
КАТЯ ДРИНОВА (КНОБ): Аз мога да кажа, че съвсем не е отговорено на въпроса. По точката за съгласуваните и за изразходваните бюджетни средства. 
ЛЮДМИЛ СИМОВ (КНОБ): Доколкото знам тези средства там не са диференцирани точно и ясно... Това и да го погледнем, никаква информация няма да се получи. Имаше конкретен въпрос за разходите за съдебни експертизи. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Значи според г-н Симов няма отговор по въпроса, така ли да разбираме? 
СВЕТЛА ИВАНОВА: Извинявам се, грешката е моя, по т. 4 от Акт №1 на Гражданския съвет ето какъв е отговорът – „Проект на бюджет на съдебната власт за 2013 г. е изготвен на база указания на Министерството на финансите за подготовка на проектобюджета за 2013 г. и законоустановените изисквания. Предоставената информация по проекта на бюджет на съдебната власт за 2013 г. съдържа основни показатели от единната бюджетна класификация съгласно решение на МС №41/20.01.2012 г. за бюджетната процедура за 2013 г. Данните в проекта за бюджет за 2013 г. са консолидирани от предложенията на органите на съдебната власт на база минимални разчети, които са изготвени по основни показатели от единната бюджетна класификация. Средствата за съдебни експертизи са планира и отчетени по §02-00 „Други възнаграждения и плащания на персонала” и §10-00 „Издръжка” от всеки орган на съдебната власт и в тази връзка ВСС не разполага с отделни разчети по тях.”
И едно допълнение по т. 6 – че в докладите на Сметната палата не се съдържа информация за начина на разходване на средствата за съдебни експертизи. 
ПЛАМЕН ЦАНКОВ: Поставеният въпрос изисква да се представят разчети на определени средства, които са съгласувани за разходване за този вид дейност, която е немалка и немаловажна, а отговорът обяснява как е извършена бюджетната процедура . 
НИКОЛАЙ ЮРУКОВ: Кадровият орган приема бюджета и задава условията. Това, което се подаде от съответните председатели на съдилища по страната, той приема бюджета на кубчета, той не може да го делегира на порции, за да ви отговори. Това по-скоро е към съответните председатели на съответните съдилища, на съответните прокуратури, на съответните институции. Там може да се извадят и да се види колко е разходвано за експертиза. 
БОЖИДАР КЪНЕВ: Не е така, защото бюджетът почва да се прави отдолу нагоре, но всяка институция си дава разчетите като има две колонки – предшестваща година и прогноза за следващата. На тази база обобщават и стига до ВСС, лично съм участвал поне 2 години в разработката на първия бюджет на Националната следствена служба, така че ми е ясна процедурата. Въпросът е, че когато се потърси обратния отговор, който интересува колегите – действително как е разходвано, защото знаете, че има още една възможност, независимо от предвиденото по първостепенни и второстепенни разпоредите, има една възможност когато има икономия от някой параграф да се прехвърля в друг параграф. И още един голем проблем, който съществува в момента, това е когато имаме вече една осъдителна присъда и се признаят всички разходи за съответното дело, следователно влиза и сумата за експертизите и когато тези експертизи предимно са в наказателното производство, къде отиват парите? Отиват в съда. Не отиват там, където трябва да се възстановят, за да се види какъв е в крайна сметка приносът на експертната дейност. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Предложения имате ли? 
БОЖИДАР КЪНЕВ: Трябва да се търси  и настоява за коректен отговор на това, което е подадено като въпрос. Няма смисъл да си говорим едно и също десетки пъти без резултат. 
ДОЧКА ИЛИЕВА-ВЪРБЕВА: Признавам, че съм малко смутена от развитието по този въпрос и ще кажа защо. 
Аз съм уверена, че не съществува статистика и достоверна информация или поне ние не разговаряме с някой, който е запознат с нея, затова именно какви средства са заложени, но мисля, че така както е поставен въпросът и така както сега се докладва отговор, всъщност много сериозно се проявява проблема като как ще функционира Гражданския съвет и как ще продължи комуникацията между съвета и ВСС. Безпокоя се, че формулировката на въпроса е много решителна и като не получаваме отговор, се поставя под въпрос какво прави Гражданският съвет и какво прави с него в отношенията си ВСС. Така че трябва да прецизираме нашия въпрос и да настояваме да се получи този отговор, защото в противен случай се обезсмисля дейността ни. Това взаимоотношение е лакмус за бъдещата работа на Гражданския съвет, според мен. Истината е, че беше обяснено как се прави бюджетът, но аз допускам, че действително няма обратна връзка как е реализиран този бюджет, че действително никой не го е установил това в Съвета и не разполага с отговор какви действително суми са изразходвани за експертизи и вероятно точно това би било полезното – да му напомним на финансовия екип на ВСС, че разполага с капацитет, разполага и с информация, и би могъл да предостави тези данни. 
ПЛАМЕН ЦАНКОВ: Освен това ние питаме не само как се отчита, но и как се съгласува от ВСС бюджета на съдебната власт в частта за експертизите - на базата на какви разчети и натурални показатели. Има ли такива, или от година в година се прехвърлят данни просто така, по силата на инерцията и без да се влага смисъл в тях.
ДОЧКА ИЛИЕВА-ВЪЛЧЕВА: Разчетите са ясни, те са написани в наредбата. Всеки орган на съдебната власт, както обясни колегата, отдолу нагоре се прави прогноза, съдилищата искат много повече разноски за експертизи, в края на краищата съветът намаля процент от всички разходи. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Само ще допълня, че от една страна ВСС не дава конкретен отговор, от друга страна обаче отговоря – точно обяснявайки за тези параграфи какви са, така че на база на този полуотговор, можем да формулираме едно ново искане да се посочи точно какви са сумите в тези други разходи – предвидени и в последствие изразходвани. Изготвяйки бюджета на съдебната власт в него няма отделни пера, той се внася накуп в МФ за последващо гласуване в НС, почти няма разделяне на отделни пера. И тук вече трябва да настояваме да има едно прецизиране от страна на ВСС когато се изготвя бюджета на съдебната власт, по-сериозно развиване по пера, за да може да се поясни на каква база се съгласува и къде в последствие отиват разходите за съдебни експертизи, за вещи лица и т. н. Защото с този отговор ВСС дава храна за по-нататъшна работа от страна на Гражданския съвет и по-настоятелно искане за повече конкретика. 
НИКОЛАЙ ЮРУКОВ: Нека въпросът да бъде конкретизиран – малко по-насочен, както се казва директно, за да не може да се бяга с този обстоятелствен отговор на база на аналитични справки и на проекти. Просто в графа еди-коя си еди-какво си. Идеята ми е, все пак вие сте го разглеждали, да бъде перифразиран въпросът и да бъде малко по-конкретизиран и по-целенасочен. 
ДАНИЕЛА ИЛИЕВА: След като не ни удовлетворява този отговор, както каза г-н Юруков, наново пак да поискаме, но да се конкретизира. 
ВЕСЕЛИНА ПОПОВА (Сдружение „СЕФИТА”): Ясно е, че отговорът, който сме получили от ВСС, не ни удовлетворява що касае разчетите за съгласуване на средства в бюджетната процедура конкретно за съдебни експертизи, както и на отчетни данни за изпълнение на заложеното, които може би не се изготвят или ако се изготвят, не ни се предоставят така, както са поискани по т. 4 от акта ни. Относно посоченото в отговора по т. 6 от акта поне аз не успях, така както е записано, да намеря одитен доклад на Сметната палата в секция „Доклади и декларации” на интернет страницата на ВСС – т.е. отговорено ни е повече от формално. На интернет страницата на Сметната палата има информация за извършен одит през 2009 г.
Предлагам да прием акт на Гражданския съвет по тази точка, с който да потвърдим искането си да ни бъде предоставена поисканата аналитична информация – съгласувателна при подготовката на бюджета и отчетна – в края на периода, ако я има, и че ние не приемаме този формален и някъде в страни от поставения въпрос отговор, който в момента ни е даден. 
ИВИЛИНА АЛЕКСИЕВА:  Подкрепям казаното дотук от всички изказали се. Подкрепям и това да направим акт, в който да потвърдим, че не сме удовлетворени от информацията, която ни е предоставена и да поискаме ново предоставяне. Мисля, че БИПИ и БСА много добре формулираха и детайлизираха какво да бъде представено. 
По отношение на одитите на Сметната палата, следя Сметната палата, тя регулярно качва информация за извършените одити, така че вероятно щом това е последния доклад, то други след това не са извършвани. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Да, аз допускам, че е така, но на интернет страницата на ВСС не се намира дори този доклад, поне аз не го откривам. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря. Ще кажа и аз само две думи в тази връзка. 
На практика ситуацията изглежда така – ние ги питаме дайте ни разчети, те ни разказват каква е процедурата. Даже си направих труда и извадих това Постановление №41 на МС, което се цитира в отговора на ВСС и в което е предвидно, че държавните органи м. февруари ще правят това, м. март - това и т. н., т.е. по какъв ред ще се приема бюджета до края на годината. Ние питаме обаче не за процедурата, а за това, което е записано в най-първата точка 1.1.1 на Постановлението – за спазване на основното правило за оценки и разчети по параметрите на консолидираната фискална програма, и конкретно искаме да разберем на базата на какви натурални показатели са пресметнати и в последствие съгласувани сумите, предвидени за съдебни експертизи. Вярно е, че се досещаме, че тези натурални показатели никой не ги следи, но за нас и отговорът „няма такива” е достатъчен, за да почне да се води някаква статистика в тази област – в областта на съдебните експертизи. Защото там се разходват много пари, десетки милиони са предвидени в тези параграфи. Непрекъснато се говори, че няма пари за експертизи, а по наша преценка тези пари се изразходват неефективно и нецелево. Плаща се „на калпак” с тези пари, без да се съобразява естеството на извършената работа. Тоест изразходват се много повече средства, отколкото ако ползваме някаква форма на интензивна система на ценообразуване при експертизирането. Но за да започне този разговор отнякъде, ние искаме да има някакви първоначални данни. Затова попитахме и с какви разчети са направени и съгласувани от ВСС сегашните бюджетни средства, предвидени за експертизи, за да знаем кое е изходното положение и какви трябва да са актуалните приоритети в посока на подобрение и постигане на по-добра ефективност, в това число и за съдебния процес като цяло. 
За съжаление получихме абсолютно формален отговор от страна на ВСС и съвсем не по нашето питане. 
Освен това, съжалявам че ще го кажа, но по т. 6 от акта откровена лъжа е това, което са ни написали. На интернет страницата на ВСС в секция „Доклади, декларации” няма нито един публикуван доклад на Сметната палата, камо ли някакви констатации, както се твърди в отговора, който сме получили. 
Колеги, след направените обсъждания ви предлагам да приемем следния акт на Гражданския съвет: 
Като т.1: „Гражданският съвет към ВСС приема представения от Комисия „Бюджет и финанси” към ВСС отговор по Акт №1 от 26.04.2013 г. като непълен (касаещ само т.4 и т.6 от Акта), неточен (отговаря не на поставените, а на други въпроси), формален и  несъответстващ на необходимостта от съвместно обсъждане на промени с цел подобряване на организацията и осъществяването на съдебната експертиза в интерес на съдебния процес.”
Който е съгласен с тази формулировка, моля да гласува. 
„За” – 9. „Против”? – Няма. „Въздържали се”? – Няма. 
Приема се.
Сега формулирам предложение за т. 2 от акта: „Гражданският съвет към ВСС насочва вниманието на членовете на ВСС за вземане на отношение за изготвянето и представянето на смислено становище по поставените с Акт №1 въпроси и проблеми, както и за разглеждане на служебното съответствие на съставителите на отговора по т. 4 от дневния ред на настоящото заседание”.
ДОЧКА ИЛИЕВА-ВЪРБЕВА: Тук вече не, това за служебното съответствие - не. Не можем да искаме наказания, втората част да се махне. 
ДОЙЧИН БЛАГОЕВ: И там където е „смислено”, предлагам да запишем „обосновано”. 
ИВИЛИНА АЛЕКСИЕВА: На мен ми се струва, че с т. 1 от решението ние даваме ясна и категорична оценка на действията на ВСС. т. 2 следва да бъде насочена към конкретизиране на онова, което ние искаме. Тоест нека т. 2 бъде – настояваме да ни бъде предоставен конкретен отговор и тук вече ще формулираме конкретно. 
ДОЙЧИН БЛАГОЕВ: Нека бъдем по-деликатни. Не можем ли да предложим. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Настояваме да ни бъдат представени поисканите съгласувателни разчети и последващи отчети. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Настояваме за предоставяне на аналитична информация по поставените в акта въпроси. 
Госпожо Попова, ще го формулирате ли?
ВЕСЕЛИНА ПОПОВА: „Гражданският съвет към ВСС настоява ВСС да представи исканата информация по т. 4 от Акт № 1 за планираните и отчетени средства по §02-00 „Други възнаграждения и плащания на персонала” - в частта за съдебни експертизи, и §10-00 „Издръжка” – също в частта за съдебни експертизи, както и отговор по останалите въпроси от Акта”.
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Който е съгласен с така направената редакция на т. 2, моля да гласува. 
„За” – 9. „Против”? – Няма. „Въздържали се”? – Няма. 
Приема се. 
Преминаваме към следващата част от тази точка от дневния ред - относно писмото на СЮБ във връзка с организирането на експертна кръгла маса по въпросите за дейността на съдебните експерти и съдебната експертиза.Надявам се, че сте го чели и не е необходимо сега да го препрочитаме. Който има становище по изложеното, да заповяда. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА:  Подкрепяме предложението на СЮБ. 
ДОЙЧИН БЛАГОЕВ: Подкрепяме съдържанието на писмото, но имам предложение. Сроковете ми се струват обаче много протяжни. Ако може в по-скоро време да се изтеглят тези срокове. Нашето предложение е до края на м. юли да се създадат такива групи, работни групи за обсъждания. И след това през м. септември да се насрочи кръглата маса за финализиране на темата. 
По отношение на заключителния документ от работата на кръглата маса, аз лично смятам за необходимо да има повече конкретика, в смисъл, че той следва да е в посока основни положения за изработването на проект на Закон за съдебната експертиза, така както е посочено в предходния ни Акт № 1 на Гражданския съвет.
Това са моите бележки. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Аз си мисля, че са предложили началото на м. ноември, защото сега започва съдебната ваканция и до края на м. септември е абсолютно мъртвило. Така предполагам, без да съм го коментирала с тях. 
Иначе за излизането с някакъв заключителен документ, това е стандарта процедура в СЮБ, те по принцип предварително изработват нещо като декларация или като становище, което на края на кръглата маса се предлага за обсъждане и се допълва. Това е идеята. 
Аз съм склонна да приема, че разумният срок наистина е в края на м. октомври, началото на м. ноември, защото тогава ще могат да участват хора както от ВСС и МП, така и от съдилищата. 
ИВИЛИНА АЛЕКСИЕВА: Подкрепяме провеждането на кръгла маса през м. октомври. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Според мен е излишно да се отлага решаването на този проблем. Аз подкрепям предложението на   г-н Благоев – който има да казва още нещо, да го казва сега и до края на м. юли, след което да се ориентираме към приключване на разискванията по съдебното експертизиране, защото много години вече се правят работни групи и семинари по тези въпроси – без финализиране и постигане на краен резултат в посока на подобрение. За това и считам, че предвижданата кръгла маса следва да завърши не със заключителен документ от вида меморандум, петиция, паметна записка или кой знае още какво, а да се направят едни основни насоки за изработване на проект на Закона за съдебната експертиза, за да сме конкретно полезни. 
Предлагам да допълним акта, който ще бъде по същата точка, с това, че по принцип приемаме изложеното в писмото на СЮБ като положително и отговарящо на целите, изложени в акта на Гражданския съвет, като препоръчваме сроковете за реализация по възможност да бъдат съкратени и заключителният документ да бъде конкретизиран. 
Който е съгласен, моля да гласува. 
„За” – 9. „Против”? – Няма. „Въздържали се”? – Няма. 
Приема се.
Преминаваме към т. 6 от дневния ред – „Разглеждане на молби за приемане на нови членове на Гражданския съвет по раздел ІІІ от Правилата за действие на Гражданския съвет”. 
Получили сте материалите, има постъпили две заявления на организации за присъединяване към работата на Гражданския съвет. 
Първата е на Европейския център по законодателство, анализи и усъвършенстване на съдебната практика. 
Втората е на фондация „Щедрост”. 
Имате думата за изказвания по постъпилите молби. 
КАТЯ ДРИНОВА: Макар и да няма рзписана процедура за включване на нови организации в Гражданския съвет, ако отговарят на критериите - да заповядат. 
БОЖИДАР КЪНЕВ: Първото заявление съдържа всички данни, които по принцип се изискват. Но за втората организация има само два документа и не отговаря напълно на изискванията. А критериите трябва да се прилагат еднакво. 
ДОЧКА ИЛИЕВА-ВЪРБЕВА: Съгласна съм, че първият кандидат е изпълнил изискванията, няма нужда да се коментира. 
Докато относно фондация „Щедрост” не са изпълнени изцяло изискванията. Аз съм съгласна, че трябва да им бъде дадена възможност да изпълнят тези изисквания, тъй като днес променихме това правило. Те са могли да си направят труда да се информират, но фактически от днес то съществува, да кажем. Така че трябва да им дадем срок да изправят този недостатък на кандидатурата. Но със сигурност се поставя въпросът, че от материалите, които са постъпили – предмет на дейност и прочее, аз лично не видях връзката с правосъдието и ми се струва, че е излишно да се разширява Гражданския съвет с неправителствени организации, които имат друг фокус. Би обезсмислило целенасоченото съществуване на съвета. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: По памет ще цитирам, че имат отношение към осъдените лица в някаква степен и това им е основанието да искат да участват в Гражданския съвет. 
ДОЧКА ИЛИЕВА-ВЪРБЕВА: Няма пречка да обосноват какво искат, какво правят и т. н. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Мисля, че двете кандидатури показват защо приехме такива промени в правилата. Наистина смятам, че фондация „Щедрост” трябва да попълни тази регистрационна форма, която всички попълвахме, за да се види на практика в детайли каква е тяхната дейност. 
Другото, което си мисля е дали не трябва, когато одобряваме нови членове, да го правим и с участието на някой от членовете на ВСС? 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Винаги са отворени вратите ни за тях. Така или иначе след това тези документи, ведно с нашите обсъждания и решения, ще отидат при тях за окончателно становище. 
НИКОЛАЙ ЮРУКОВ: Първата кандидатура е добре представена, изчерпателно са изброени отделните пунктове. Имат досег към нашата работа и дейност, предлагаме да гласуваме за тяхното приемане. 
Относно фондация „Щедрост” ще бъда малко по-краен и ще действам като касационна инстанция – техните документи не отговарят на изискванията - да не се приемат сега. 
ДАНИЕЛА ИЛИЕВА: Не знам, понеже днес приехме промяна в правилата, да им дадем възможност документите да се представят във формата, която трябва, и след това да преценяваме. Защото преди ние нямахме като изискване тази форма за представяне на документи. 
Първата организация изключително добре се е подготвила и си е представила документите, аз съм за приемането й в Гражданския съвет. 
А за фондация „Щедрост” – да си докажат дейността и след това ще видим. 
ПЛАМЕН ЦАНКОВ: Аз смятам, че кандидатурата на фондация „Щедрост” изобщо не трябва да я разглеждаме, тъй като тяхното заявление не е адресирана до нас. До който е адресирана, той да си е я разглежда. Те не са се постарали дори малко от малко. 
ИВИЛИНА АЛЕКСИЕВА: Господин Председател, 
Ролята на Гражданския съвет е да подпомогне ВСС, което означава, че организациите в този Граждански съвет трябва да имат съответната експертиза. Изключително добри са правилата, приети от ВСС, за одобряването на организациите, които стоим тук около тази маса. Формални и съдържателни критерии. 
Формални критерии – попълване на определен тип формуляр. 
Съдържателни критерии – доказана експертиза в сферата на съдебната система. 
Институтът за модерна политика е за промяна в правилата, които Гражданския съвет сам е приел, като изхожда от принципната позиция, че трябва да има равнопоставеност и еднакви изисквания към всички членове и тези, които са първоначално приети, и тези, които ще бъдат впоследствие приети. 
По отношение на първата организация – Европейски център по законодателство, анализ и усъвършенстване на съдебната практика формалният критерий е спазен, попълнени са съответните формуляри, отвъд това е видно и доброто намерение, че тези хора ще работят за съдебната реформа, но съжалявам, тази организация е на месец и малко и поради тази причина ние ще гласуваме с „въздържал се”.
По отношение на втората организация – не е спазен нито формален, нито съдържателен критерий и ние предлагаме да не бъде одобрена за члена на Гражданския съвет. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря ви. 
Присъединяваме се към мнението относно фондация „Щедрост”. Искам да кажа, че според мен е разумно всяка организация, която постъпва, да има някакъв опит в сферата на правосъдието. Тази организация, първата - Европейски център по законодателство, анализ и усъвършенстване на съдебната практика е регистрирана през м. март тази година. Че кога се организираха, кога започнаха и осъществиха дейност и кога си формулираха интереса за участие в Гражданския съвет. Поради това моето мнение е отрицателно и по отношение и на тази организации, въпреки че има чудесни признаци да стане една хубава организация. 
Като председателстващ ще подложа на гласуване двете предложения. 
Който е съгласен със съгласуване участието на Европейския център по законодателство, анализ и усъвършенстване на съдебната практика в Гражданския съвет към ВСС, моля да гласува. 
„За” – 4. „Против”? – Няма. „Въздържали се”? – 5.
Не се приема. 
Който е съгласен със съгласуване участието на фондация „Щедрост” в Гражданския съвет към ВСС, моля да гласува. 
„За” – няма. „Против”? – 8. „Въздържали се”? – 1.
Не се приема. 
 С проведеното гласуване приключихме и с тази точка от дневния ред, колеги. 
Преминаваме към т. 7 от дневния ред – „Организационни въпроси”. 
По въпроси от организационен характер има ли някакви предложения? 
ПЛАМЕН ЦАНКОВ: Предлагам за следващото заседание на Гражданския съвет да се предвиди в дневния ред включването на точка за избор на нови съпредседатели, тъй като изтича 6-месечния мандат на сега действащите според Правилата ни за действие. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Други предложения има ли? Няма.
Който е съгласен с така направеното предложение по т.7, моля да гласува. 
„За” – 8. „Против”? – Няма. „Въздържали се”? – Няма.
Приема се. 
С това, колеги, дневният ред за днешното ни заседание беше изчерпан. 
Благодаря ви за търпението и за проявената активност при обсъжданията. Желая ви приятен ден.

Заседанието на Гражданския съвет приключи в16,30 часа.

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА 				ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 			ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 
ОТ ВСС 							ОТ НПО
(П) 					 				(П)
КАМЕН ИВАНОВ 					ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ