ГРАЖДАНСКИ СЪВЕТ 
КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ

П Р О Т О К О Л  №9
от заседание на Гражданския съвет към ВСС,
проведено на 29.11.2013 г. при следния дневен ред 

1. Избор на съпредседател на ГС към ВСС; 
2. Обсъждане на проект за изменение и допълнение на Методиката за атестиране на съдия, прокурор, следовател, административен ръководител и заместник-административен ръководител. 
3. Определяне на двама IT-специалисти, които да извършат експертизата съгласно решение на ВСС по протокол №42/31.10.2013 г., т. 13.5
4. Организационни въпроси.

 Заседанието беше открито в 11,10 ч. и на него присъстват представители на (13) от общо 17 (седемнадесет) организации, членуващи в Гражданския съвет към ВСС, както и  (7) членове на Висшия съдебен съвет. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Уважаеми колеги, имаме кворум, можем да започваме. 
Точка 1 от дневния ред е избор на съпредседател на Гражданския съвет от квотата на неправителствените организации. 
Господин Герон ще изтегли жребият. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Институт за модерна политика. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Но нямаме техен представител тук в момента. Да изтеглим и един резервен член, за да не правим трето заседание. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Българска съдийска асоциация. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Ние ще уведомим Института за модерна политика. 
Колеги, можем да преминем към т. 2 от дневния – проект за изменение на методиката за атестиране на магистрати. 
Имате проекта пред вас. Ако искате да вървим по текстовете, които са с промени. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Ако разрешите само по предната точка да кажа няколко думи. 
Очакваме от Вас протокол за случаен избор от Висшия съдебен съвет, така както е написано в правилата ни. Ролучихме едно решение, с което сте определена за съпредседател. Но такъв протокол за случаен избор ако може да представите. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Няма такъв протокол, има решение на Висшия съдебен съвет. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Иначе трябва да си променим правилата, аз затова го казвам. В точката, където разглеждаме организационни въпроси ще предложим изменение на правилата.
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА:  Фактите са такива, аз не мога да ги променя, нито мога да ги изопача. Факт е, че беше внесено предложение за моята кандидатура на Висшия съдебен съвет, беше гласувана на заседание на Висшия съдебен съвет и Ви е представен протокол. Не е проведен избор чрез жребий, така че не е възможно да представим протокол, в който аз съм избрана чрез жребий. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Значи трябва да си променим правилата, пак казвам. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Не ми се струва редно да променяме правилата, без да сме уведомили, че ще има такава точка в дневния ред. Можем в организационните въпроси да предложим такова изменение. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Едно процедурно предложение преди да започнем по същество. В правилата не виждам къде точно се предвижда гласуване по пълномощие, участие по пълномощие в Гражданския съвет. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Не е записано изрично в правилата. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Аз възразявам някой да бъде пълномощник на друг, смятам, че като не е записано в правилата, не може. 
ТАНЯ МАРИНОВА: След като не е забравено, ми се струва, че е допустимо. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Считам, че не е в противоречие с правилата гласуването с пълномощие. Съществуването на Гражданския съвет не е нормативно уредено и ако има празноти в нашия правилник, трябва да се отиде към най-близкия нормативен акт и тъй като става въпрос за сдружение с нестопанска цел, може да се отиде към Закона за юридическите лица с нестопанска цел и да се търси аналогията, където гласуването с пълномощие е допустимо. Недопустимост на гласуване с пълномощие имаме основно когато се отнася до упражняване на лични права и то трябва да е изрично регламентирано. В нашия правилник няма такава изрична забрана.  
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Получихме имейли, където изрично е изразено. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Аз изцяло споделям становището, което г-н Герон изложи и предлагам да подложим на гласуване мнението на г-жа Желявска и на г-н Герон. 
ПРЕДС ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Има два варианта. Единият е да го утвърдим с гласуване, другият вариант е да го включим като промяна в правилата, така както г-н Герджиков предложи за избора на съпредседател, където изрично да се запише. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Не може всеки казус, който ни възникне, да променяме правилата. Ние се старахме правилата да са по-широки. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Който е съгласен, че няма пречка асоциациите и организациите, членуващи в Гражданския съвет да бъдат представлявани по пълномощие, да гласува. 
„За” - 7; „Против” - 3; „Въздържали се” – Няма.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Само да вметна, че не може да отиваме на вариант, в който една организация да представлява 5-6 други организации. Стигаме до варианта накрая Гражданския съвет да се изроди в един човек. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Колеги, мисля, че вече решихме по този въпрос. Имаме точка „Разни”. Ако желаете да внесете някакви допълнителни уточнения в правилата в тази насока, предлагам да ги обсъдим в тази точка накрая. 
Дотук изчерпахме процедурните въпроси по дневния ред, преминаваме към т. 2 – проект на Методика за атестиране на магистрати. Ще я обсъждаме текст по текст, започваме с чл. 1. Някакви предложения, допълнения, възражения? Няма. 
Преминаваме нататък – чл. 6. Ако в текстовете, в които не се предвиждат изменения и допълнения, но вие имате някакви редакции и предложения, казвайте ги, за да ги отразим.  
ТАНЯ МАРИНОВА: В чл. 5, ал. 4 предлагаме след „професионална пригодност и специфична квалификация за конкретно определената длъжност” да се добави и „оценка на нравствените и делови качества”, тъй като е включено отпред. Иначе остава никъде тази оценка. В чл. 2 предвидена, а след това в „Предмет на атестирането” я няма. в чл. 5, ал. 4. 
ЕЛКА АТАНАСОВА: Това е определение за професионална пригодност, включвате и нравствените качества? 
ТАНЯ МАРИНОВА: Те са част от професионалната пригодност според мен. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Да, част са. А и нали има критерии „спазване правилата на професионалната етика” във формуляра. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Чл. 5, ал. 4 да включва в определението за професионална пригодност и  „оценка на нравствените и деловите качества”. 
Становища по това предложение? Ако няма, да гласуваме. 
Който е съгласен с това предложение, моля да гласува. 
„За” - 8; „Против” - Няма; „Въздържали се” – Няма. 
Приема се. Преминаваме нататък – чл. 6. Допълнението е, че атестирането се провежда освен за придобиване на несменяемост и периодично  - и извънредно – за съдии, прокурори и следователи, които не са били атестиране в предвидените в закона случаи. Това е новото в чл. 6. Имате ли предложения? Няма. 
Следва чл. 7. Някакви предложения и допълнения. Няма. 
Чл. 8. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Аз имам предложение да се добави ал. 3, в която да се каже какво се случва, когато през целия атестационен период не е работил съдията ,прокурорът или следователят в органа на съдебната власт. Защото имаме случаи на колеги в неплатен отпуск, на колеги по майчинство, включително и за командированите колеги, които са командировани по-дълго от 4 години в друг орган. Не е ясно кой ги атестира и дали въобще следва да бъдат атестирани колегите, които не  работили през този период. Трябва според нас да имат поне 1 ефективна година, в която са полагали работа като съдия, прокурор или следовател, за да подлежат на каквато и да било атестация. 
МИЛКА ИТОВА: То е уредено в методиката и досега се процедира така. Ако е била примерно 2 години в майчинство, 4-годишният период се връща 2 години назад. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Говоря за случаите, в които 4 години не е бил на работа. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Чакаме 5-ата година да изработи и тогава го атестиране, иначе какви данни ще има? 
ТАНЯ МАРИНОВА: Да, но аз знам, че има случаи, в които са започвали атестации и атестационните комисии не знаят какво да правят, защото през целия период човекът го е нямало на работа. 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: Има такива случаи, да. Нека да чуем предложението на колегата за ал. 3
	ТАНЯ МАРИНОВА: Първо, изрично да се уреди за командированите в по-горна инстанция да се атестират от атестационните комисия на апелативния съд, а не на окръжния съд. Мисля, че няма защо да казвам какви са съображенията за това. 
Второ, изрично да се предвиди, че когато през целия атестационен период от 4 години за периодична атестация колегата не е работи л в съответния орган, следва да му се изготви периодична атестация след като поне 1 година е работил в органа на съдебната власт. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: В предложението да запишем, че на атестиране подлежат лица, които са работили поне 1 година ефективно и при командироване да бъдат атестирани от съответната помощна атестационна комисия на органа, в който е командирован. 
МИЛКА ИТОВА: За командироването нека го помислим, защото ние много го дебатирахме този въпрос кой трябва да атестира командированите. Има много случаи, в които периодът е различен и тогава се появява проблема кой трябва да атестира. Той може 1 година да е атестиран, може няколко месеца да е командирован, няма проблем, ако е 4-те години командирован, тогава е ясно. Обаче ако е в различни периоди, кой атестира? Затова стигнахме до извода, че е по-добре да си спазваме закона, защото органът казва – помощната атестационна комисия от по-горестоящия орган. Стигнахме до този извод. Има най-различни хипотези. Проблем е също когато например той е бил следовател, прокурор и съдия за този 4-годишен период. Кой го атестира тогава, откъде се взимат данните? 
ТАНЯ МАРИНОВА: Именно затова според мен трябва да се вземе категорично решение по този въпрос, а не всеки случай ад хок да се преценява откъде да е помощната атестационна комисия. Защото, първо, по-горестоящия винаги може повече отколкото долустоящият. Общ принцип, който е приложим винаги и навсякъде. Освен това, това означава при положение, че си бил командирован продължителен период от време, да те атестират съдиите от твоето ниво, с които ти си в преки колегиални отношения, което не е логиката на атестирането. 
МИЛКА ИТОВА: Да, но има страшно много случаи, при които периодите са различни. Може 1 година да е работил в по-горестоящия орган, може 2 години да е работил, трябва всеки конкретен случай да се преценява. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Какъв е проблемът апелативният съд да те оценява за работата ти като районен и като окръжен. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Колеги, аз апелирам към вас следното. Нека винаги да се базираме само и единствено на закона. И методиката не бива до такава степен да изменя закона. В закона са предвидени едни норми. Ако те имат нужда от тълкуване, тълкуването е едно. Ако те имат нужда от конкретизация как точно да се извършва, да. Но нека да се базираме на закона. 
.......: Методиката е мястото, където да се уредят тези хипотези. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Да, да се уредят, но базирайки се на закона. 
МИЛКА ИТОВА: Хипотезите са стотици и най-различни. Това е проблемът, че ние не можем да ги приравним към една. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Аз подкрепям казаното от колегата Желявска, че не можем да изменяме закона с методиката. Но специално по въпроса за командироването, когато обсъждахме правилата за командироване, нямам спомен окончателно какво приехме, но това безумно командироване 3-4-5 и повече години от районен в градски, от градски във ВКС, просто е практика, която не почива на закона и ако правилно помня тогава имахме предложение да се запише, че командироването продължава до обявяването на конкурс, който ВСС трябва да обяви до 6 месеца. Особено когато става въпрос за по-висша инстанция. 
МИЛКА ИТОВА: Ние в чл. 67, ал. 3 предвидихме поне това, защото те се обаждат от съответния орган и казват – ние как да попълним формуляра като той не е работил при нас, връщаме го на органа, където е командирован, за да се попълни оттам формуляра. Поне това сме променили да се знае, че формулярът се попълва от органа, където той е работил. Ако е бил командирован на различни места, се изисква от ПАК на органа, където той е назначен, по-горестоящия орган, самата комисия трябва да изиска информация част IV да бъде попълнена от всички органи, където той е бил командирован, да се обобщи от тях информацията и всъщност те ще дадат становище за себе си и за другите формуляри, а КПА обобщава най-накрая цялата информация и дава точките. Стигнахме до този извод, защото например ако е бил 2 години прокурор, сега е 2 години съдия. Съдиите отказват да дадат становище за този период, в който той е бил прокурор и основателно, защото не познават работата му като прокурор. Ние го решихме да се попълнят частите от прокуратурата, от съда, ПАК от съда да си даде становище за работата му като съдия, а подкомисията на прокурори в КПА да даде становище въз основа на данните за работата му като прокурор. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Само да вметна, че чл. 8 е отсъствие на атестирания от работа и може би трябва да се ограничим до уреждането на тази хипотеза в чл. 8 и тогава да преминем към следващите. А това можем отново да го обсъдим при текстовете, които касаят провеждането на самото атестиране. Ал. 2 на чл. 8 в момента гласи, че в тези случаи атестирането се провежда за период, в който атестираният е работил реално в съответния орган на съдебната власт. Предложението е да се добави нова алинея. 
МИЛКА ИТОВА: Една година ще бъде след изтичане на 4-годишния период като се връща назад. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Да, след изтичане. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Нека да го подложим на гласуване, в крайна сметка това е проект. 
ТАНЯ МАРИНОВА: При извънредното да се атестира за времето, което е работил въобще. Но става въпрос за периодичната атестация, че няма как да се направи такава, ако през целия период не е бил в съдебната власт. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Добре, който подкрепя предложението на Съюза на съдиите в ал. 3 да се добави „поне 1 година ефективна работа”, моля да гласува. 
„За” - 4; „Против” - 3, „Въздържали се” - 2.
Не се приема предложението. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Струва ми се, че малко е сбъркан подходът. Да излезем от членовете и алинеите. Ние като оценители знаем, добри са цифровите критерии, които са в тази методика, но те не трябва да са единствените. И три пъти по-голяма да стане тази методика с всякакви случаи и варианти, които може да се разиграят, пак ще има такива, които няма да могат да се обхванат. Затова се въздържам, защото просто подходът на методиката е сбъркан. Не може всичко да се облече в цифри. Даже при оценителите като има цифри се слагат някакви тежестни коефициенти, т. е. някой преценява тези цифри в каква степен трябва да се употребяват. В тази методика трябва да може да се види и някакво качествено оценяване, а не само количествено, защото и по отношение на качествените показатели са дадени количествени измерители. 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: Вие говорите за приложението към чл. 77, защото сега ние сме в текстовата част. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Сега ще Ви кажа за какво говоря. Говоря за смисъла на наредбата, конструкцията й като цяло, не за отделните коефициенти, дали ще бъде 10 или 15, въпреки че и там имам някои обструкции, защото казват – получил отрицателна оценка, при положение, че коефициентите са от 0 до 10. Не може да се получи отрицателно число, там трябва терминологично да се сменя нещата. 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: Това е въпрос, за който ние просто мечтаем специалисти да вземат отношение. Това е в суров вид. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Колеги, разумно е това, което казвате, но така или иначе трябва да обсъдим методиката по текстовете, които са предложени за промяна. 
Стигнахме до чл. 9, където има промяна, тя е за периода. Някакви предложения? Няма. Преминаваме нататък. 
Следващия текст с промяна е в чл. 13. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Преди чл. 13 въобще дефинициите, които са дадени са доста некоректно формулирани според нас и в никакъв случай не трябва да съдържат предварителни оценки. Критерият е каква ще ти е оценката, не може той предварително да казва, че трябва да са ти задълбочени познанията или трябва да вземаш правилни решения и т. н. Всъщност това е смисълът на атестацията да прецени дали ти имаш задълбочени познания или незадълбочени познания и дали правилно вземаш оценки или не. Това е в чл. 11. Предложението ни е да няма оценки към показателите в дефинициите. Да само „познания” без квалификации. 
АСОЦИАЦИЯ НА ПРОКУРОРИТЕ: Можете да приемете нормата така – че тя поставя най-високото изискване и този, който ще прави преценка, ще прави преценка дали покрива най-високото или по-надолу. Това е, ако приемем да има оценка към критериите. Ако приемем да изчистим оценките към критериите, тогава ще имаме базата, над която комисиите ще надстройват. 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: Да бъде „степента на опознаване на правното явление”. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Да, точно така. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Тогава и за чл. 12 да е така. 
ГЛАСОВЕ: Да. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Ние още преди 2 години бяхме депозирали писмено предложение до ВСС в общите критерии за оценяване да се включи и показател за работа с медиация и препращане на казуси за медиация. Това е изключително важно според нас, тъй като практиката в последните години показва, че там, където съдиите, основно за тях говорим, са минали форми на обучение в медиация, един голям брой от делата биват насочвани към медиация. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Може би в специфичните критерии да го включим. 
ГЛАСОВЕ: Да. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Това е много добър способ за уреждане на правните спорове там, където медиацията може да бъде приложена. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Нека да го обсъдим още веднъж при специфичните критерии, там му е мястото, защото там се извеждат доста качества на работата – поведение в зала и т. н., и може би и умения за медиация. Това също в специфичните критерии. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Може би да е умение за препращане на дела към медиация. Знаете по ГПК имат задължение по бракоразводните идела, имат право в рамките на търговските дела да препращат. Но това много малко се използва. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Още един пропуск в тази методика е, че не изяснено в каква среда се оценяват тези лица, които са в методиката. В момента те се оценяват по отношение на поведение като професионалисти веднъж, и втори път – като административни ръководители. Имам предвид, че не само по отношение на медиацията, а също по отношение на другите лица, които са в съдебната система, би трябвало да има някакъв критерий за оценка, макар и не в аналитичната част, но накрая трябва да се прилага и такъв коефициент, за да има системна оценка. Както и друг път съм казвал, като се оценяват елементи на една система, се прилага системен подход. 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: Това е елемент от специфичните критерии. Само да го формулираме отново – умение за препращане към медиация. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Може би това трябва да е фактор, който да бъде оценяван при даване на становището от административните ръководители, в общата оценка на професионалната работа на съдията, защото коментарът е, че критериите така или иначе са приравнени в цифрови показатели и това означава съдилищата, които не прилагат обективни причини, те всъщност ще бъдат ощетени. Може би да обмислим това да бъде при общата атестацията на професионалните качества на съдията, а не при определяне на критериите в точки като показатели. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Медиацията в наказателния процес може да функционира, прокурорите да бъдат изключени от този показател. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Това, което говорите според мен отива изцяло в специфичния критерий да водене на съдебно заседание. Това е част от отношението, което показва съдията към всички участници в процеса. По същия начин той ще покаже отношението си към медиацията от начина, по който препраща страните към медиация. Така че в специфичния критерий „умения за водене на съдебно заседание”, може за гражданските съдии да се има предвид като умение начина, по който те препращат страните към медиация. Но не виждам как можем да дискриминиране колегите, които нямат центрове по медиация. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Мисля, че темата с медиацията я обсъдихме в общи линии, така че да видим по общите критерии и да продължаваме нататък. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Само да кажа, че няма технически проблем да са повече показателите при отчитане на общата оценка. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Имайте предвид, че ГПК предвижда специално имат задължение да препращат към медиация за бракоразводните дела, имат възможност да препращат към търговските дела. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Преминаваме нататък – Специфични критерии за атестиране на съдия, прокурор и следовател. 
Започваме с чл. 15. Предложения?
АСОЦИАЦИЯ НА ПРОКУРОРИТЕ: Само да допълним – в чл. 14 да отпадне  „бързото” и да стане „качествено и в срок решаване на служебните задачи...”. При обяснението на експедитивността да не пише „бързо”, а да пише „решаване в срок”. Прочитам редакцията - „Очертава такава организация на работа, която до доведе до качествено и в срок решаване на служебните задачи”. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Аз не мога да разбера в чл. 13 защо е добавено „работа по дела с фактическа и правна сложност”. Според мен това трябва да отпадне. Има го в служебните ангажименти. 
ТАНЯ МАРИНОВА:  И в чл. 13 да се замени думата „бързо” със „срочно”. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Имате ли някакви забележки по тези предложения? Няма. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Имаме предложение в чл. 15 да се добави нова т. 3 – „Срочност на докладите по делата в закрити заседания”. Трябва да ви кажа, че в момента най-голямата трагедия при новия ГПК е именно в това произнасяне. Делата седят в кабинетите на съдиите и по 6 месеца не излизат от там. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Моето възражение е, че специфично само за гражданските съдии. 
АСОЦИАЦИЯ НА ПРОКУРОРИТЕ: И за наказателните важи. 
ЙОСИФ ГЕРОН: За всички важи. 
МИЛКА ИТОВА: Не можем да добавяме нови критерии, защото това означава да дописваме закона. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Според мен това е показател, защото критериите повтарят закона и ние няма как да въведем нов критерий. Ако искате да го обсъдим при показателите. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Достатъчно е в делата да се запише кога съдията взима дело от състава и кога го връща, което никой не го прави. 
МИЛКА ИТОВА: Въпросът е кой ще го отчете. В малките съдилища с това няма проблем, но не го виждам в Софийски градски съд и Софийски районен съд как ще се случи. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Продължаваме нататък. 
Ако имате готовност, нека всеки един от вас каже какви са предложенията ви по текстовете. 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: Струва ми се, че в чл. 15 са специфичните критерии, които са по закон. Обаче в чл. 16 и чл. 17 всъщност вече не е по закон. То дава съдържание на двата специфични критерия. Този специфичен критерий – спазване на графика за провеждане на съдебните заседания ние можем именно там да помислим и да обогатим съдържанието на текстовете. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Добре, това го отразихме. 
По следващите членове – чл. 17, чл. 18, чл. 19?
Специфичните критерии за съдия приемаме, че сме ги изчерпали с тези допълнения, които се направиха. 
От чл. 18 до чл. 21 – атестиране на прокурори. Някакви предложения редакции? Няма. 
По отношение на следователите някакви редакции? Това е чл. 22 до чл. 24 включително. Няма. 
Нататък. Допълнителни критерии за атестиране на административен ръководител и заместник на административен ръководител. 
В чл. 27 е предложено допълнение – „умение да отстоява и защитава независимостта на съдебната власт”. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Според нас умението да отстоява и защитава е показател, който трябва да се оценяване, не е критерий. Той пояснява какво е поведението, което издига авторитета на съдебната власт. Така че е безсмислено добавянето му. Просто да отпадне и изречението на стане – „Поведение, което издига авторитета на съдебната власт.” А другото да отиде при показателите – в чл. 42 да речем. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Добре. Да приемем тогава, че от чл. 27 и чл. 28 предложението отпада. 
Продължаваме: „Показатели по общите критерии за атестиране на съдия, прокурор и следовател”. 
МИЛКА ИТОВА: Ето тук трябва да бъде, в чл. 34, в т. 3 нещо да се разшири. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: А преди това да кажем, че в чл. 33 има две допълнителни точки. Някакви предложения имате ли по тях. 
ТАНЯ МАРИНОВА: В т. 5 предлагам да се включи „и други”, защото има много дейности, които се възлагат на съдии от административните ръководители, които не се изчерпват с посочените участия в ПАК и случайно разпределение на делата. Слагаме тире и пишем „и други”. Административните ръководители могат да оправомощават други съдии за изпълнение на техните правомощия и това се случва в много съдилища. Примерно в районния съд са оправомощени няколко човека да издават разрешенията по Закона за електронните съобщения, бюро „Съдимост” и други дейности. 
ЕЛКА АТАНАСОВА: Да стане „и други дейности, определени със закон и възложени от административния ръководител”. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Приемаме обаче, че това не е изчерпателно изброяване и подлежи на ревизия. 
Преминаваме към чл. 34. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Само в чл. 33 да се предвиди, че не се допуска дискриминация при атестирането на основание различна натовареност, защото се оплакваха доста колеги от страната, че тъй като се приема, че техният орган не е достатъчно или много натоварен, затова им се намаляват атестациите. 
	СВЕТЛА ПЕТКОВА: Поначало така е и в закона, все пак натовареността се отчита. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Да се отчита при оценката на другите критерии. При оценката на показателите тя ще се отчита, ако ти си много и свръхнатоварен, обаче не може да се намаля. Нали заради достъпа до правосъдие приемаме, че трябва да има съдилища и прокуратура в малките населени места. И той да си измисли ли дела магистратът там, за да получи висока атестация. 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: Той ще има повече решение в срок пък. Те нещата са свързани. Ще се види по единия показател, че всичките са му в срок, а по другия ще се види по-малката натовареност. 
МИЛКА ИТОВА: Точно това се компенсира с това приложение, което е направено. Ако така стане изчисляването както един съдия, който има 5 дела, няма да може д получи 100 точки, както досега може да ги получи, защото по критерия „натовареност” той ще има по-малко точки. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Точно това намираме за несправедливо, защото той ли е виновен, че има 5 дела?
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Както и съдия в Софийския районен съд също не е виновен, че има 150 дела. Но нещата се компенсират. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Както ви казах в началото, проблемът с методиката е, че тя борави с абсолютни цифри, а те трябва да са относителни показатели, за да може да се отчита средата, в която се реализират нещата. Иначе вероятността всички абсолютни цифри да се съберат и да се стигне до обективна оценка, е почти нищожна. Просто трябва това, което се получава, да се съпоставя със средата, в която се осъществява. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Точно така. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: А какво предлагате? 
ТАНЯ МАРИНОВА: Да отпаднат точките например. 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: Е как ще се оценява тогава? 
ЙОСИФ ГЕРОН: Ние не можем да сравняваме с точки съдии в различни съдилища. Трябва да се оценяват във всеки отделен съд съдиите. 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: Ще се има предвид това, натовареността на окръжните – средна, ниска, висока. На районните по същия начин. Но трябва да има цифрово изражение. Може да паднат тези 100 точки и да бъде шестобална система. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Не, те просто трябва да са различно разпределени. Комисията, когато оценява от Софийски районен съд, ще приеме, че срокът му е по-дълъг точно за това, защото през този период той е разгледал 1000 дела вместо 200. И това ще го оцени при срочността в рамките на това не дали е спазил процесуалния срок, а разумния срок за тази среда. А не да намаляваме на Малко Търново оценката затова, че на тях са им постъпили тази година 5 дела, вместо да кажем – ами не можем да променим на този етап разпределението на щата, защото спазваме изискванията за достъп до правосъдие или не сме готови с нормата за натовареност. Натовареността е такъв критерий, който се отразява на всички, не само на срочността. Отразява се на качественото писане, на доброто водене на процеса, на всичко се отразява. 
(Всички говорят едновременно.)
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Колеги, моля ви. Нека да продължим нататък. Член 34. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Имаме предложение в т. 3 на чл. 34 – „спазване на правилата на професионалната етика” да запишем „и поведение, което издига авторитета на съдебната власт”. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА:  Значи текстът от чл. 27 и чл. 28 а дойде тук, като допълнение в т. 3. Добре. 
Член 35, т. 3. Няма предложения. 
Член 36, т. 5. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Да се добави „на открити и закрити съдебни заседания”. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Добре, ще го обсъдим.
Нататък. Чл. 38. 
АСОЦИАЦИЯ НА ПРОКУРОРИТЕ: В т. 2 „умения и способност за целенасочен и резултатен обмен на информация по-горестоящия прокурор”, аз съм категорично против, трябва да отпадне. При нас комуникацията с по-горестоящ прокурор се осъществява по линия на вътрешни актове, по дела, взети на специален надзор, на специален отчет и уведомяването на по-горестоящия прокурор, комуникацията с него много често става устно, на четири очи или по телефона. Няма как да се обективира.  За да се обективира, трябва при всяко обаждане ние да пишем справки и т. н. 
ЕЛКА АТАНАСОВА: Това касае именно делата за специален надзор, където има задължени е за писмени доклади. 
АСОЦИАЦИЯ НА ПРОКУРОРИТЕ: Колега, Вие очевидно ги четете, но ние ги пишем. Защо е нужно писмено...
ЕЛКА АТАНАСОВА: За да няма случая Кокинов, където някой устно му казал нещо, ето затова е нужно да си е писмено. Веднъж се случва и човек изгаря. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА:  Добре, колега, записахме, че искате тази точка да отпадне. 
АСОЦИАЦИЯ НА ПРОКУРОРИТЕ: В чл. 39, т. 5 накрая на изречението – и поемане отговорност за тях – това предлагаме да отпадне. Поемането на отговорност за действията е задължение на всеки магистрат, така че няма нужда натоварваме текста с това, че трябва да вземе решение и трябва да поеме отговорност за това. Той си носи отговорността по закон. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Следващите редакции са в чл. 42 – има две нови точки – т. 9 и т. 10. Някакви допълнения? 
ТАНЯ МАРИНОВА: В т. 9 – „и контрол върху работата на съдебните състави в съдилищата” ни се струва много неподходящо, тъй като административният ръководител не би следвало да упражнява такъв контрол. Той може да упражнява контрол върху организацията на работата. Контрол да отпадне. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: По т. 10 ние имаме забележки. Спазване принципа на случайно разпределение на делата е задължение на административния ръководител и то е въведено в закона. И при неспазване на този принцип той носи дисциплинарна отговорност. И във връзка с това да го слагаме тук, за мен е нонсенс и не трябва изобщо да съществува. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА:  Добре, записахме го. 
В чл. 44 някакви предложения? Няма. 
Стигнахме до методите на атестиране, ако няма друго. 
Чл. 47 – Количествено оценяване на работата. Някакви предложения? Няма. 
В следващите членове? 
ТАНЯ МАРИНОВА: Ние имаме общи възражения, че това не трябва да става въз основа на статистически данни, защото те отчитат количествените измерители и няма как да отчетат качествените критерии. Предлагаме изразът „въз основа на статистически данни” да отпадне. Да се оценяват въз основа на конкретно проверените дела от Помощната атестационна комисия, което бяхте нарекли пряк контрол или нещо такова. Аз говоря за чл. 51. В заглавието „Качествено оценяване на работата на съдия” да остане само до съдия и толкова. И по-надолу за прокурор, следовател – същото. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Тези неща отпадат само в заглавията, в самия член си остават, защото все пак статистическите данни се ползват, но не единствено те. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Колеги, продължаваме нататък. 
ТАНЯ МАРИНОВА: В чл. 63 одобряваме втория вариант, като изцяло в нея са отразени предложенията, които многократно сме правили за начина, по който трябва да се формират атестационните комисии и смятаме, че тя е стъпка към общото ни предложение за създаване на постоянна помощна атестационна комисия. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Ние тук сме против. 
Първо, законът определя кои са правомощията на общото събрание и в закона не е написано, че общите събрания избират помощните атестационни комисии. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Не да ги избират, идеята е да определят списък, от който да се избират. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Добре. След това.
Определянето на списък на определени съдии от един съд от 50 човека или 100 човека, определянето на 40 човека например е един вид дискриминационно, защото това създава основания за субективизъм, нарушава случайния принцип, защото, образно казано, помощните атестационни комисии трябва да се джуркат измежду всички съдии и не знам как ще определим някои си, които да бъдат измежду тези,  които ще се определят помощните комисии. Така че това създава една неравнопоставеност между колегите и отделно от това, те ще бъдат освободени и от служебни задължения, което вече създава неравномерна натовареност в работата. С оглед на това ние сме изцяло против общите събрания да могат да избират хора, измежду които ще се джуркат членовете на помощните атестационни комисии. Това нещо е уредено как трябва да стане и това трябва да стане между всички магистрати. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Ние смятаме, че първо, това са хора, които се определят за определен срок от време, а не за постоянно. 
Второ, не е дискриминационно, защото те се избират от общото събрание, т. е. то решава, че в момента това са съдиите, които ще бъдат натоварени с тази дейност. По този начин смятаме, че е се уеднакви практиката по атестиране, няма всяка отделна помощна атестационни комисия да си прилага собствени критерии и така да се стига до неравнопоставеност на отделните атестирани, защото в едната помощна атестационна комисия са били стриктните колеги, а в другата – тези, които не се интересуват от тази дейност. Основната пречка да се правят качествени атестации до момента е единствено и само това, че в натоварените съдилища съдиите не могат да отделят достатъчно време, за да направят добра и качествена атестация. 
АСОЦИАЦИЯ НА ПРОКУРОРИТЕ: И ще ги освободиш от доклад ли? 
ТАНЯ МАРИНОВА: За времето, в което са помощната атестационна комисия. Това е предложението. 
МИЛКА ИТОВА: В обиколките из страната по методиката и формуляра никой не се съгласява с това да се създава ПАК. Даже нашето първоначално предложение беше задължително така да се случи, но след като чухме техните мнения... Доколкото разбирам, единствено в Софийски градски съд и в Софийски районен съд евентуално би се стигнало до избиране на такава помощна комисия. Навсякъде в страната са категорично против това нещо. 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: Важно е да се уточним за този текст, защото навсякъде се повдига въпросът за тези общи събрания. Считат го, и ръководителите го считат като някакво недоверие към тях. Защото то текстът за ПАК си е чл. 39, ал. 4. И ако създадем постоянен списък, който общото събрание го уточни, той ще изключи някои колеги, и веднага нарушаваме пък законовото изискване. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Ние това предложение за промяна в закона сме внасяли и във ВСС, и в Министерството на правосъдието. Като предложение за промяна в закона. 
МИЛКА ИТОВА: Сега внесено ли е такова предложение? 
ТАНЯ МАРИНОВА: Да. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Да преминем нататък. 
По чл. 64, колеги, има ли нещо? Няма. 
Чл. 65?
ТАНЯ МАРИНОВА: Защо административният ръководител се произнася по отвода, а не Комисията по предложенията и атестирането. 
МИЛКА ИТОВА: Защото той трябва да изключи този, на който е направен отвод и да тегли нов член на комисията. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Значи няма нужда от произнасяне в такъв случай. Административният ръководител само оформя избора, който е случаен, той няма някакви конкретни правомощия, свързани с определянето на атестационните комисии. В този смисъл защо той ще се произнася по отвода, а не самата комисия? Иначе въобще не трябва да бъде произнасяне по отвода, а просто формална дейност. 
МИЛКА ИТОВА: Да, така е, права сте. Тук ал. 3 трябва да отпадне. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Трябва да се каже, че административният ръководител се уведомява, който е длъжен незабавно да определи нов член на комисията. 
В чл. 67 и чл. 68 някакви предложения? Няма. 
Член 69? 
ТАНЯ МАРИНОВА: Само за чл. 69 да кажа, че според мен трябва изрично да се изброят хипотезите за връщане на атестацията на ПАК. Вие най-добре знаете кога връщате, но връщането да става само когато липсват мотиви. Изрично да се предвидят основанията за връщане от комисията на ПАК. 
МИЛКА ИТОВА: Имаше много различни случаи – сгрешен период на атестиране, сгрешени статистически данни, противоречие в данните. Ние в такива случаи връщаме, защо е нужно това да се изброява. Също непопълнени части, попълнени стари формуляри. Имаше най-различни случаи. Според мен не е нужно това да се изброява. Мисля, че не се злоупотребява. Просто хипотезите са много. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: В чл. 72 и чл. 73? Няма предложения. 	В чл. 77? Там има промяна. Някакви предложения имате ли? 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Колеги, имам процедурно предложение, нека да преминем към т. 3 от дневния ред, да спрем на чл. 77 и да се подготвим за следващия път. Просто не бива да се претупва материята. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Съгласни ли сте, колеги? Да. 
Преминаваме към т. 3 от дневния ред. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Само ще предложа към критериите да се включи и такъв, който да отчита становището на съсловните и на професионалните организации на магистратите. Тоест мотивът ми за това нещо е, че трябва да се излезе от тази капсулованост затова, че цялото общество мисли, че в съдебната система си правят нещо, което никой не разбира, и второ, разумно е тези хора, които са добри професионалисти също да участват в някаква степен в работата и в дейността на това, което се случва като съсловие. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Колега, това беше обсъждано и ви предлагам за да не се връщаме всички отново, на събирането следващия път да обсъдим и това предложение. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Добре, благодаря. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: По въпроса за експертите. 
Имате ли готовност за експертите. 
МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Да, предложението на НПО - Разград Димитър Димитров, IT- специалист. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Ние сме посочили Димитър Керелов. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Ние, 6 организации от членовете на Гражданския съвет, сме се обединили около два експерта – единият е от Националната лаборатория по компютърна вирусология към БАН, другият е от партньор на БАН – казва се Атанас Попов. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Въпросът ми сега е след като имаме 4 предложения на ВСС ли ще предоставите да избере? 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Нали решението е Гражданският съвет да излъчи двама, както беше вашето решение от миналия четвъртък? 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Съмнявам се да не стане така, че в отговор на официалното ни писмо до БАН да ни изпратя същия специалист. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Ако искате да изчакаме следващия път. 
НИКОЛАЙ РУНЕВСКИ: 6 организации са се обединили около двама от специалистите. Гражданският съвет има срок до 5 декември да определи. Ние няма кога да се съберем. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Ако ВСС приеме, че ще допусне четиримата, да допусне и четиримата. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Решението на ВСС е да излъчим двама. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Ние можем да решим в момента да предложим четирима. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Все пак ние можем да се обединим около това ако ВСС вземе решение и четиримата да се изберат, това е въпрос на решение на ВСС, и следващия път да го обсъдим. Ние сме си предложили в крайна сметка. Защото излиза претупване иначе. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Не излиза претупване, а ние влизаме в противоречие с решението на ВСС. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: А ще можете ли да поемете разноските на четирима, вместо на двама експерти. ВСС няма да плаща за експертите на Гражданския съвет. 
МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Няма проблем тогава, да ги гласуваме.
ТАНЯ МАРИНОВА: Да, и да предложим на ВСС да допусне и четиримата. 
НИКОЛАЙ РУНЕВСКИ: Има предложение – гласуваме двама от четирима и се обединяваме около това да бъдат четирима по възможност, ако ВСС увеличи. Но ако не го направи, остават двамата гласувани от Гражданския съвет. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Добре. Гласувайте, колеги. 
Димитър Димитров – който е „За”, моля да гласува. 
Асоциация „Форум”, Център на НПО – Разград, Камара на следователите, Асоциация на прокурорите, Сдружение „Сефита” и БСА – 6 гласа.  
Димитър Керелов  - който е „За”, моля да гласува. 
Асоциация Форум, Център НПО – Разград, Камара на следователи, Асоциация на прокурорите, Сдружение „Сефита” и БСА – 6 гласа.  
Атанас Попов – който е „За”, моля да гласува.
БИПИ, ПРСС, Съюз на съдиите, ИРПС, БАПЧ и Сефита – плюс Отворено общество – 7 гласа.
Димитрина Полимирова - който е „За”, моля да гласува.
БИПИ, ПРСС, Съюз на съдиите, ИРПС, БАПЧ и Сефита – плюс Отворено общество – 7 гласа. 
ТАНЯ МАРИНОВА: Предлагам ви да гласуваме още едно предложение – ВСС да допусне и четиримата. 
Който е съгласен, моля да гласува. 
Приема се единодушно. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Стигнахме до т. „Организационни въпроси”. 
Предложение за промяна в правилата. Предлагам да бъдат направени в писмен вид и да ги обсъдим следващия път и да ги гласуваме, за да могат да бъдат изпратени на всички. 
Едното беше за избора на съпредседател от ВСС. 
Другото беше за пълномощията. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Едно питане. По нашите правила ВСС трябва да разглежда актовете на ВСС. До момента имаме приети 7 акта, в нито един протокол на ВСС не съм прочел да е разгледан някой от тези 7 акта. Има ли намерение ВСС да ги разглежда на свои заседания или да променяме и в тази част правилата, по които работим. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Колега Герджиков, не мога да поемам отговорността за всички актове на Гражданския съвет по простата причина, че аз досега не съм била съпредседател, участвала съм, но не във всички заседания. Това, което на мен ми е известно от работата ми в Гражданския съвет, че когато сме обсъждали правилата, приемани от ВСС и за командироване, и за избор на административни ръководители и всичко, което е било направено като предложения в Гражданския съвет, е било обсъдено. Не всичко е било прието от комисиите и съответно включено в правилата, но е било обсъдено. Предлагам Ви ако искате в някоя от следващите точки в дневния ред да се включи точка – отчет за дейността на Гражданския съвет и в този отчет съответно да получи отговор и този Ваш въпрос. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Не, аз задавам този въпрос от гледна точка на коректността и на правилата. Ако се отстъпва от това, че ВСС на свои заседания ще разглежда актовете на Гражданския съвет, няма лошо. Защото по много от актовете сме получили частични отговори относно разглеждане в комисии на направените предложения. Това е така, но до момента нито един акт не е внесен на заседание на ВСС. Ако няма да се прави, да престанем да очакваме това да се случи и продължаваме работата си. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Затова ви предлагам да направим справка и да обсъдим по-нататък. 
Колеги, ще продължим по методиката на 6 декември 2013 г., петък, от 9,30 часа.  
Поради изчерпване на дневния ред, закривам днешното заседание на Гражданския съвет. 
(14,30 часа)

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА 				ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 			ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 
ОТ ВСС 							ОТ НПО
(П) 					 				(П)
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА 				

Протоколирал: И. Йосифова
Технически сътрудник на ГС