ГРАЖДАНСКИ СЪВЕТ 
КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ

П Р О Т О К О Л  №11
от заседание на Гражданския съвет към ВСС,
проведено на 31.01.2014 г. при следния дневен ред 

Точка 1: Отчет за дейността на Висшия съдебен съвет във връзка с работата в Гражданския съвет; 
Точка 2: Обсъждане на доклада на Европейската комисия;
Точка 3: Молба от Комисия „Публична комуникация” за експертна помощ от страна на Гражданския съвет за провеждане на ежегодно проучване на общественото мнение за работата на ВСС (сред магистратите, обществеността и медиите) и на съдебната власт (сред обществеността и медиите) и молба от Комисия „Публична комуникация” за изследване на международния опит в областта на публичната комуникация на съдебната власт;
Точка 4: Обсъждане по какви статистически данни, отнасящи се до критериите и показателите, предвидени в чл. 198 от ЗСВ, следва да се извършва атестирането на съдиите от Върховния касационен съд, Върховния административен съд, прокурорите от Върховна касационна прокуратура и Върховна административна прокуратура и следователите от Националната следствена служба; 
Точка 5: Изпълнение на Решение на ВСС по Протокол №48 от 5 декември 2013 г., с което утвърждава ИТ да изготвят становище и експертиза на програмите Law Choice и АСУД. 
Заседанието беше открито в 9,30 ч. и на него присъстват представители на 11 (единадесет) от общо 17 (седемнадесет)  организации, членуващи в Гражданския съвет към ВСС, както и  7 (седем) членове на Висшия съдебен съвет. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Уважаеми колеги, да започваме. 
Ако искате да започнем по дневния ред така, както е обявен. 
Другият вариант е да започнем с т. 5, защото г-н Румен Георгиев има ангажимент в 10,00 часа. 
След като не възразявате, започваме с т. 5 - Изпълнение на Решение на ВСС по Протокол №48 от 5 декември 2013 г., с което утвърждава ИТ-експерта да изготвят становище и експертиза на програмите Low Choice и АСУД.  Доколкото ми е известно са проведени две срещи с експерти, посочени от Гражданския съвет, г-н Георгиев ще внесе по-голяма яснота, тъй като той е председател на комисията, която е пряко ангажирана с тази дейност. 
РУМЕН ГЕОРГИЕВ (ВСС): Аз искам да благодаря на колегите за активната работа. За съжаление малко се забавихме. Добрата новина е, че вече има според мен едно разбиране, че Висшият съдебен съвет не е някакво съсредоточие на зло, което не иска да реши проблема със случайния избор на делата, но за съжаление малко се проточи във времето пълното решаване на проблема. Имаше известно неразбиране на това, че всъщност програмата, която е създадена от Висшия съдебен съвет няма алтернатива, защото за внедряване на другата се изискваха непосилни средства, които бюджетът не може да осигури. Хубавата новина е тази експертиза, която направиха от БАН. За съжаление чисто математически критиките от математическа гледна точка са точно в обратна посока. Покрай работата по правилата се установява, че всякакво разширяване на случайния избор в някаква степен налага ограничаване на справедливостта. Според законът за големите числа едно изравняване на натоварването трябва да се постигне за един доста голям период от време. Така че в чисто математически план постигането на всеобхватност при случайния избор изключва справедливостта в нейната цялост, в смисъл, че може да има моменти, когато на един човек да се падат много повече или по-обемни дела, отколкото на други. Това е, разбира се, в такъв математически план. 
Експертите, които трябваше допълнително да осъществят наблюдение, също си свършиха работата. Аз се надявам съвсем скоро да са готови и те със своите изводи. 
Две неща искам да кажа, които са важни. 
Първо, макар да е отпаднал като спешен въпросът с нерешените проблеми, съдържащи се в Евродоклада, той постоянно стои на вниманието на Висшия съдебен съвет, и в аспект подобряване на работата, което ще стане с реализацията на този портал и с развитието напред на съдебната система, ползвайки електронното правосъдие, от една страна, от друга страна, молбата ми към Гражданския съвет е да поставим на обсъждане и други проблеми, които са важни за гилдиите. 
Например Висшият съдебен съвет в този си състав има една серия дела за нарушения на чл. 9 от ЗСВ, но има дефицит откъм виждания или правила относно това кои нарушения би следвало да се третират като дисциплинарно нарушение и кои не. Това е една нова област и за дисциплинарното наказване и аз мисля като член на състава по такива дела, да изследваме и в този аспект нещата, защото, първо, на мен ми се струва, че не само законът определя известен нюанс между прокуратурата и съда при разпределяне на делата с тази алинея 2 и с оглед специализацията, която има в досъдебната фаза, но с оглед и на други процесуални правила и права - примерно на окръжните прокурори, които дават разрешения за огласяване на данни, отговарят общо взето за цялостната работа в досъдебната фаза. Така че има много още поле за работа и след като сме избегнали тази известна конфронтация, която съществуваше, аз мисля, че можем да свършим много неща именно в тези насоки - да направим една много добра и справедлива система за изпълнение на закона, защото разумът на закона е в това да не се допуска конфликт на интереси, да не се допускат действия, които увреждат същността на правосъдието. 
От друга страна, колегите търсят и едно справедливо разпределение, защото много често сме свидетели на това, че при едно несправедливо разпределение се получава фаворизиране на хора, които получават по-високи оценки срещу по-малко работа. Искам само да кажа, че трябва да преодолеем тази конфронтация, тъй като смятам, че около тази маса няма хора, които да мислят, че ние сме някакво съсредоточие на зло, и понеже има реални проблеми, които трябва да се решават, а не да се измислят проблеми, каквито не съществуват. 
С тези няколко думи исках да предложа темата да остане и да получи развитие в такива насоки, защото това ще е добре за всички, а и за всички около тази маса, защото нас в крайна сметка ни обединява един общ професионален интерес. 
 Благодаря Ви. 
АТАНАС АТАНАСОВ: Един въпрос искам да поставя. Бих искал да попитам г-н Георгиев дали се прави нещо във връзка с проблеми, които знаем, че са възникнали по различни места във връзка с новата версия, която е въведена сега от началото на тази година, някакви проблеми е имало при осъществяването на връзка със сървъра на Висшия съдебен съвет, сривове са се получавали, нещо работил ли се по този въпрос? 
РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Да, чисто технически новата версия изискваше разпечатването на самия протокол за случаен избор да става чрез сървъра на Съвета и да има в сървъра на Съвета едно копие. За колегите, които са с по-лошо качество на връзката, възникна проблем, но за съжаление то и правителството отложи това електронно правосъдие, тъй като инфраструктурата, държавната оптика не е изградена докрай и наши съдилища на много места си ползват интернет примерно от най-евтиния доставчик с недобро качество. 
Вторият чисто технически проблем е с много големите съдилища, където ако се изпраща всеки протокол, това ще е един непрекъснат обмен и действително може да се стигне до блокиране на сървъра. 
Работи се и в двете посоки. Има например една по-лоща версия -да се изпрати в края на деня финално един документ, или това да става след края на работното време, през нощта. Чисто технически се вземат мерки. Разбира се, ние не можем, тук нямаме възможност да подобрим инфраструктурата или качеството на интернет-връзката. В тази насока аз очаквам Валери Михайлов да дойде и да обясни по-подробно. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА (БСА): И аз имам един въпрос. Информацията криптирана ли ще бъде, тази, която ще отива от съдилищата към Висшия съдебен съвет. 
РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Мисля, че да. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Това ми е въпросът, защото не съм имала време да видя чрез нашия експерт тази информация. Имаше проблем с криптирането, за това питам. 
РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Още повече усилия се вложиха там. Това беше още отначало, когато се казваше, че може да се подмени същността на протокола, да се манипулира. Между другото тези кодове са секретите на разработчиците. Аз мисля, че и там има напредък, взети са мерки да е още по-сложно и това беше една от задачите – да се провери лесно ли може да се разбие. Но там нямаме проблем. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА (БИПИ): Един коментар и един въпрос. 
Искам да кажа, че не всички експерти са успели да проверят подобренията на софтуера. Експертите, които бяха гласувани и предложени от ССБ и още 6 организации, както и експертът, който беше предложен от Център на НПО – Разград все още не са успели да се запознаят с подобренията на софтуера. В тази връзка разбрах, че на срещата в понеделник е взето решение да бъдат предоставени разработки на флашка. Ние носим и ще помолим г-н Михайлов да ни предостави информацията, за да можем да запознаем нашия експерт с нея.  
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: И аз се присъединявам за нашия експерт, също така. 
РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Всъщност от НПО помолиха съветът да организира експертите, а ако беше наша самоинициатива можеше да се възприеме като някакво налагане на воля. Само едно нещо да бъде съвсем ясно – има първо откритост и ние ще се радваме на всяка забележка, защото всяко нещо, което се установи реално ще бъде отстранено. Всички бележки, които дори не биха могли да бъдат реализирани в рамките на сега действащата система, ще ги заложим в документацията и ще искаме разработчиците по този ОПАК проект да дадат още по-компетентно решение. Най-важното в случая е да разберем две неща. 
Първо, че всички сме обединени да се подобрят нещата, няма добри и лоши, няма някой, който да е против, и второ, всяко подобрение ще е ценно. В този смисъл ние си гледаме работата, разработва се системата и се внедрява новото подобрение, което не значи, че тя ще бъде направена от камък. Всяко подобрение ще бъде внедрено, ако има възможност, незабавно или при реализацията на този проект. Забавянето не е фатално, ето защо ще има пълен достъп, без кодовете, естествено. Ще има пълно информиране, пълно запознаване и съвсем отворени сме за всякакви промени, стига да са разумни. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Използвайки това, че казвате пълен достъп, аз искам да помоля, също така, доколкото е възможно и отчитайки работата на вашите експерти, да се предостави възможност да се види как се осъществява в момента тази връзка и в реално време изпращането на протоколите, защото нещата са взаимосвързани и така ще може също да се види дали има възможности за някаква манипулация, защото в техническата част на доклада Европейската комисия продължава да отправя критики към принципа на случайното разпределение на делата казвайки, че продължава да съществува риск от манипулация и че софтуерът подлежи на някаква манипулация и на външни влияния. Затова смятам, че е хубаво Висшият съдебен съвет да вземе предвид тази критика, тъй като там се споменава конкретно по отношение на архива, че могат да се правят манипулации. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: И аз искам да допълня едно изречение. Затова нашите експерти са одобрени от вас и затова има решение на Висшия съдебен съвет, за да може като ни предоставите информацията и като видим как работи в реално време системата, да бъдат взети предвид и техните становища, за да можем да вървим напред именно зарази това, което каза г-н Георгиев – всички заедно да вървим към по-доброто, това, което ни е целта, за да можем да си вършим работата както трябва. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ (Център НПО-Разград): Искам да благодаря, че организирахме срещата на 27. За съжаление трябва да констатирам, че ние няма да можем да проведем експертиза поради 3 причини:
Първо - че Висшият съдебен съвет не е осигурил достъп до цялата налична информация, както е написал в писмото си. 
Второ - не са създадени условия за провеждане на тестове. 
и Трето - Висшият съдебен съвет отказва да предостави сорс-кода. Току що стана ясно, че е направена само една експертиза и в тази връзка бих искал да кажа също, че отношението на Висшия съдебен съвет към този проблем зависи от това, че все още към този момент не са достъпни и не са публични докладите от извършените проверки във ВАС, ВКС и СГС, които Висшия съдебен съвет прие на свое заседание и ние не знаем какво пише в тях. Няма ги на страницата на Висшия съдебен съвет и ако искате да работим заедно по този въпрос, трябва да направим взаимни усилия. 
Ние изпратихме писмо с предложение, до момента нямаме отговор на тези 3 въпроса. 
Поставяме четвърти въпрос – ще има ли публичност на тези 3 доклада, за да видим какво пише в тях. Няма смисъл да се замазват следите. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Ние от СГС си го имаме доклада. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Аз искам да го видят гражданите, които плащат разходите за тази система. Тази система има бюджет над 400 милиона лева, искам да видим какво се случва в нея. Много се радвам, че една четвърт от целия състав на Висшия съдебен съвет е тук и ние очакваме категорично решение. 
Ние поискахме тази експертиза, но в момента да си разменяме флашки и вие да пишете, че ще дадете документите, а ние да не получаваме документи и да дойдем пак. Кажете, има ли смисъл това да го правим и колко време ще продължава? 
Благодаря. 
РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Добър въпрос, колега. Най-важното е, разбира се, когато се декларира едно желание, то да е искрено. 
	ЮЛИАНА КОЛЕВА (ВСС): За какви документи става дума? 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Става дума за писмото на БИПИ от 09.12.2013 г., към което се присъединихме всички. Пише в отговор на две места, че Висшият съдебен съвет е готов да предостави цялата налична документация и ние затова помолихме за среща, за да уточним процедурата по предоставяне и по запознаване. Експертите, които ние ангажирахме, включително и допълнително хора, твърдят, че има сериозни проблеми със сигурността, има липса на надеждност, това не го казваме само ние, и сега да започваме с флашките, няма смисъл - това е компрометиран модел. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Би могло да се направи следното. 
Да получим все пак подобрението на този софтуер, за да го видим, но да е възможно да отидат нашите експерти примерно в районния съд, за да се види как работи системата. Да направим  двете неща - да видим как системата работи в по-стерилна обстановка и как работи в съдебна обстановка. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: А какво стана на 27 януари на срещата? 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: На 27 януари е имало разговор кой докъде е стигнал и какво се е случило. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА (ВСС): А нашите експерти присъстваха ли на тази среща? 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Да.
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Кои? 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Румен Георгиев мисля.
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Валери Михайлов е бил, той ще ни обясни. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Господин Михайлов е част от администрацията, той не може да взема решения. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА (ВСС): Тази среща е била чисто техническа, г-н Милков. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ (СНЦ „СЕФИТА”): Моля ви, да не влизаме в диалогичен режим, доникъде няма да стигнем така. Моля съпредседателите да дават думата по съответния ред. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Нека г-н Михайлов да обясни. 
ВАЛЕРИ МИХАЙЛОВ: Първо, по повод писмото от 5-ти декември. Аз мисля, че няма някое искане, по което да нямате отговор - просто такава точка няма. Друг е въпросът дали това е точно отговорът, който вие искате да имате. Но това е отговорът, който е възможен. Ако искате можем да намерим това писмо и да изтълкуваме съдържанието му. 
По отношение на срещата. Тя беше на 27-и януари с експерти- компютърни специалисти от ваша страна. Аз не знаех, че вие сте искали да срещнете експерти – компютърни специалисти с членове на Висшия съдебен съвет с оглед взимането на решение, както казахте, защото не очаквам, че точно тези експерти ще вземат решението на тази среща. Те видяха софтуера, запознаха се с него, експертът, който е на съдийската асоциация си го взе, защото беше подготвен за това, за другите – как да им го дадем? И казаха, че ще дойдат, примерно днес или в понеделник, за да вземат софтуера и да го тестват на място. Как точно да им го предоставим по някакъв друг начин? Ако искат да отидат в някой съд, за да видят как работи, това е съвсем друг въпрос. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Аз това предложих, да вървят двете неща паралелно. Сега имаме готовност да се вземе ъпдейта, но по преценка все пак считам за необходимо да отидем и в съда. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Госпожа Стоева има становище и след това преминаваме към следващата точка. 
НЕЗАБРАВКА СТОЕВА (ВСС): Аз искам да взема отношение по повод на това, което г-н Милков повдигна във връзка с обявяването и публикуването на докладите от извършените проверки. В комисията по установяване и предотвратяване на конфликт на интереси и взаимодействие с Инспектората на Висшия съдебен съвет ние имаме решения тези доклади и констатации да бъдат обявени на сайта на Висшия съдебен съвет. Но вие самият знаете, че тези констатации дадохме на неправителствените организации, които участваха в проверките и разбира се, последното решение, когато вземахме обобщения анализ от трите проверки, отново се очаква да се качи на сайта на Висшия съдебен съвет след решение на Висшия съдебен съвет. 
По единия от докладите, който е за ВАС, председателят на ВАС беше направил възражения по определени констатации, и в този смисъл и решението на комисията по доклада плюс възраженията плюс всички становища ще бъдат публикувани. Очевидно в един момент малко или много с решаването на този проблем нещата тръгнаха да се бързат, както преди това го бяхме позабавили, очевидно това е един чисто организационен пропуск. Изразявам лично становище, аз ще го докладвам и в Съвета, и с колегите ще го обсъдим, но при положение, че недвусмислено сме заявили, че ще работим при условията на публичност и прозрачност, ще искаме това да се случи. В този смисъл е въпрос по-скоро на лоша организация, и в никакъв случай не би могло да се приеме, че е тенденциозно бягство да не се обявяват тези доклади. 
Другото нещо, което искам да споделя, аз изразявам мнение, че проблемът със случайното разпределение на делата не е отпаднал от вниманието на Евродоклада. Не само не е отпаднал, а оттук нататък за нас престои и много нова работа дотолкова, доколкото да, ние преминахме един етап, но така или иначе този проблем трябва да бъде решен и доведен до край. Още повече в тази посока на проблема си спомняте, че ние имаме да приема единна методика, инструкция, обстоятелството, че се включват чисто технически елементи в самата програма, в един момент аз приемам за абсолютно основателно възражението на Гражданския съвет и на квотата на неправителствените организации, когато казват, че няма да се произнесат по единната методика докато не се види продукта. В този смисъл в тази втора част по изпълнението, ние отново очевидно ще трябва да застанем в една изчаквателна позиция, докато нямаме решение на чисто техническата част по софтуера. 
Другото нещо, което ми се иска да споделя, наистина случайното разпределение ще бъде проблем във всеки един следващ етап, тъй като изникват все нови и нови ситуации, които като чели трудно могат да бъдат унифицирани в правила. Разказвам следния случай: 
Колега магистрат ни е сезирал със своя жалба - командирован е бил за определен период от време в друг съд. В момента, в който се връща – трима съдии са в този съд, системата за случайно разпределение разпределя само него, защото го е нямало. В този смисъл няма нужда да имаме търсенето на манипулации в системата. Ние знаем, че системата ще отговори само с избор на този съдия. И това е така, защото в крайна сметка системата тръгва да изравнява и като тръгва да изравнява другите двама, докато ги навакса цял месец излиза само той в разпределението. Така че системата вероятно ще трябва да върви на степени в органи на съдебна власт, по конкретика, и оттам да мислим наистина реално дали тръгнем да абсолютизираме приложението на случайния принцип. 
Благодаря. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Това, което каза в момента г-жа Стоева демонстрира, че вглеждането е съсредоточено в софтуера, а ние трябва тепърва да работим върху методиката и начина, по който се оперира с тази програма, начина, по който се разпределя, начина, по който ще се стремим да изравняваме натоварването и тежестта на делата между съдиите в този съд. А пък за какво случайно разпределение да говорим в съд или прокуратура, където имаме само един или само двама. Разберете, колкото е важно да се работи върху подобряване и осигуряване на по-висока защита на софтуера, толкова е важно колкото може по-бързо ние да започнем да работим и върху изчистване на тази методика и инструкцията към нея, за да може и тя да се прилага. В противен случай ние сме фокусирани само върху едната част на работата. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Взимам думата, за да кажа, че съм съгласна с това, което казаха и г-жа Найденова и г-жа Стоева, защото аз съм човек, който разпределя делата в СГС – граждански и търговски, и знам много добре за какво става въпрос. Много пъти трябва да има заповеди, ние си решаваме въпроса в нашия съд по този начин - със заповеди. Тоест в момента, в който сложим нов колега, автоматично издаваме заповед, че ако другите до този момент имат разпределени 30 дела, на него му пишем т. нар. кухи бройки от 30 дела. Това ни е заповедта. Това в методиката трябва да се доработи. 
Едно е софтуера и сигурността и затова попитах г-н Георгиев как върви въпросът с осигуряване на криптираните файлове и доколко ще бъде защитено изпращането на нашето разпределение, примерно от нашия съд във Висшия съдебен съвет, вече по трасето ще има ли възможност за манипулация и т. н. Това е единият от въпросите ми. 
Другият е, тази методика, за която говорят членовете на Съвета. Защото аз ви казвам - ако не се издаде такава заповед, автоматично става това, което каза г-жа Стоева – системата започва да боксува и това е един от случаите на неравномерно разпределение, и тук не говорим за манипулация, а просто така си е заложено в самата система. 
РАДКА СТОЯНОВА (АПБ): Пример в прокуратура. Има възможност за създаване на звена, които излизат извън случайното разпределение. Там пък въобще този принцип е неприложим. Създавате звено, давате му две дела и никой нищо не може да ви каже. Не може един принцип за всички и за всичко. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: В подкрепа на това, което каза г-жа Стоева искам да споделя, че от самото начало ние сме изказвали своите резерви по отношение пълното прилагане на случайния избор. Мога да дам и примери, тъй като работим и със следствието като вещи лица, случвало се е на следовател – криминалист да се падат тежки икономически дела. Ами той човекът просто не познава материята и основните понятия, не знае какво да прави и почва да прави това, което му се е случвало – да прави разпити. А че трябва да се съберат определено количество документи, ами той няма представа кои документи могат да опишат този икономически обект. Поради което казваме – не бива да се абсолютизира това положение, че било много справедливо да се прави случаен избор. Нашето мнение винаги е било, че трябва да се съчетават двете неща - случайния избор със становището на ръководителите на съответните учреждения. 
Благодаря ви. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Ако сте съгласни, искам да формулирам предложение за акт по тази точка. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Ако позволите, аз оставам с впечатление, че тук няма абсолютно никакви  различия. Просто от чисто техническа и организационна страна трябва да се направи експертизата на инструмента – системата за разпределение на делата, която безспорно трябва да е сигурна и да не позволява манипулации, и оттам насетне да се работи върху методиката. Нещо, което правим на практика. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Идеята е това, което коментирахме в хода на дискусията, да го обективираме в някакъв акт. Да се даде възможност да се види в реално време как работи системата, освен в тази стерилна среда, примерно да има възможност с експерти да се отиде в районен съд и в работна среда да видим как работи и да се даде възможност да се види как се събира информацията тук - на сървъра във Висшия съдебен съвет, защото нещата са свързани. Да се провери това, което каза и съдия Желявска – дали някъде по пътя няма възможност за манипулация. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Да, актът е задължителен за нас, защото ние, съобразно правилата, приемаме актове, затова нека г-н Милков го предложи. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Чисто хипотетично - казвате някъде по трасето има възможност за манипулация. Между съда и Висшия съдебен съвет ли - къде виждате това? 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Какво е предложението Ви за акт?
 ГЕОРГИ МИЛКОВ: Аз предлагам да вземем решение в няколко пункта. 
1. Висшият съдебен съвет да осигури достъп до цялата налична информация за двете програми за случайно разпределение на съдебни дела, включително договори и финансова информация. 
2. Висшият съдебен съвет да създаде необходимите условия за провеждане на тестове с двете програми. 
3. Висшият съдебен съвет да предостави сорс-кода на двете програми. 
ВАЛЕРИ МИХАЙЛОВ: Имаме решение на Висшия съдебен съвет по отношение на сорс-кодовете. Сорс-кодове на софтуер не се предоставят и знаете, че това е практика на всеки разработчик на софтуер. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Аз предлагам тези точки. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Само да уточните по първата точка – цялата документация, включително икономическа, финансова. Какво имате предвид? И за какво ще Ви послужи тази информация?
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Ще обясня. Има доклад на Министерството на правосъдието отпреди 4 години. Искаме да разберем кой има финансов интерес да продължава всичко това. Както и колко струват лицензионните такси, които се плащат. Има ли такива такси? 
ВАЛЕРИ МИХАЙЛОВ: Кое е това нещо, аз не можах да разбера? 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Има направено предложение, нека да го гласуваме. Аз имам молба г-н Милков да уточни кому да бъдат предоставени тези документи. Не става въпрос да се публикуват на страницата на Висшия съдебен съвет, ако има работна група или определени организации, които са запознати с този въпрос? Моля в този смисъл да бъдат конкретизирани предложенията. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ (ИМП): Може би работна група. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Ако останалите организации са съгласни, да подложим предложението на г-н Милков на гласуване. След това ще бъде обсъдено от Висшия съдебен съвет. 
ВАЛЕРИ МИХАЙЛОВ: Исках просто да попитам, защото не разбрах от г-н Милков като каза кой има финансов интерес от това нещо. Кое е това нещо? От използването на АСУД или LawChoice? 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Разговорът започна, съжалявам, че г-н Георгиев си тръгна, но той знае коя е т. 5 от дневния ред. Аз пак ще се върна колко е важно на него като водеща комисия този въпрос да се обсъжда. Защото аз като отида на някаква среща, не си тръгвам когато реша. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: В същия час е насрочена информационна среща по ОПАК по проект, който той ръководи. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Аз само правя коментар. За да ви отговоря, г-н Георгиев каза, че LawChoice няма алтернатива, защото бил много скъп. В момента искате цялата експертиза да докаже и вървим в разговор, че този проект няма друга алтернатива, защото Висшият съдебен съвет го е разработил. 
АТАНАС АТАНАСОВ: Аз подкрепям предложението на г-н Милков за точката, изискващата и представяне на финансовата документация, доколкото си спомням целия този разговор почна преди 2 заседания на Гражданския съвет, когато г-жа Стоева и г-жа Карагьозова представиха инициативата на Висшия съдебен съвет въз основа на тези проверки, които бяха миналата пролет - Висшият съдебен съвет заедно с Гражданския съвет да започне една дейност, на която крайния резултат е да се реши какъв програмен продукт да бъде въведен изцяло за съдебната система. В този смисъл въпросът кой продукт е по-скъп и кой ще излезе по-скъп не е без значение. Въобще целият този процес, в който участваме, идеята е да се въведе единен продукт, който да отговаря не само на сигурност, но и на някаква финансова обезпеченост. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Още в самото начало г-н Георгиев обясни и аз не мога да разбера защо трябва да го повтаряме. 
АТАНАС АТАНАСОВ: Да, той обясни, че освен LawChoice друг продукт не може да се въведе. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Ами при положение, че в 90% от съдилищата има такава програма и при положение, че след година и половина ще има нова програма по новия проект, тогава каква е логиката сега в момента да се подменя? Обяснете?  
АТАНАС АТАНАСОВ: Добре, а каква е логиката тогава да се занимаваме въобще с тази проблематика? 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Въпросът беше за този период, докато се изработи единната друга програма по европейския проект, който се работи в момента, да се подобри тази система. Това е въпросът. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ (ВСС): Не, разговорът по друг начин тръгна. Нали имаше няколко варианти. Но понеже LawChoice обслужва 90% от съдилищата, има модул, който може да се доразвие. Но тогава така и не получихме отговор тази възможност колко ще струва. Ако модулът на „Информационно обслужване” бъде пригоден за случайно разпределение. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Аз все си мисля, че системата, която най-често се употребява, е най-лесно да бъде подобрявана за този период. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Моля ви, има формално предложение от г-н Милков за гласуване. Ако продължаваме така, както сме започнали с тази точка, така и ще свършим само с нея днес. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Ще допълня предложението в т. 1 – „включително договори и финансова информация на одобрените експерти с решение на ВСС по протокол №48/5.12.2013 г.”. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Добре, гласувайте. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Заедно ли ще гласуваме двете точки или поотделно?
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Отделно е по-добре. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Добре, по т. 1. 
АТАНАС АТАНАСОВ: Само да уточня за сорс-кодовете. Общото мнение на експертите, което са споделяли досега е, че без достъп до тези сорс-кодове не могат да дадат експертиза такава, каквато е зададена. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Г-н Милков, моля прочете отново предложението по т. 1 и гласуваме. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: 1. Висшият съдебен съвет да осигури достъп до цялата налична информация за двете програми за случайно разпределение на съдебни дела (LawСhoice и АСУД), включително договори и финансова информация, на одобрените експерти с решение на ВСС по протокол №48/5.12.2013 г.”. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Който е съгласен с това предложение, моля да гласува. 
„За” – 7, „Против” –3, „Въздържали се” – Няма. 
Приема се. 
Г-н Милков, моля, прочетете и втората точка, за да се гласува. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: „Висшият съдебен съвет да създаде необходимите условия за провеждане на тестове с двете програми”. 
„За” – 11, „Против” – Няма, „Въздържали се” – Няма. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Вашето трето предложение, г-н Милков. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: „Висшият съдебен съвет да предостави сорс-кода на двете програми”. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: 
„За” – 11, „Против” – Няма, „Въздържали се” – Няма. 
Приема се. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Имаше едно четвърто предложение за достъп до сървъра на Висшия съдебен съвет, където ще се съхранява информацията, защото нещата са свързани. Ще го прочета – „Висшият съдебен съвет да осигури достъп до сървъра на Висшия съдебен съвет, на който се прави контролния централизиран архив”. 
„За” – 11, „Против” – Няма, „Въздържали се” – Няма. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Колеги, приключихме с тази точка, предлагам да преминем към т. 1. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Може ли да кажа нещо по дневния ред. 
Взимам повод от вчера, когато г-н Милков ни изпрати един имейл за предоставяне на информация на членовете на Гражданския съвет за материали по дневния ред. Ние получихме едно свикване на Гражданския съвет и един дневен ред без никаква информация. И напоследък се оказва, че ние получаваме само писмо за свикване на дневен ред и не получаваме никакви материали по дневния ред, включително Отчетът за дейността на Гражданския съвет и на комисиите във връзка с работата на Гражданския съвет го получихме днес, в доста суров вид, което ни пречи да се запознаем подробно и аз бих желала да кажа, че ние няма да вземем становище по тази точка, тъй като не бих могла да взема становище, четейки го сега. 
Поради това смятам, че това е една практика, която противоречи на правилата и ние не можем така да работим – просто ни свикват и ни поднасят едни документи, и във връзка с това заявявам от името на БСА, че няма да вземаме становище по точки в дневния ред, по които не сме запознати с материалите. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Колеги, поднасям извиненията си за това, че Отчетът не беше предоставен своевременно на участниците в Гражданския съвет. Истината е, че вчера успяхме да го приключим в този вид, в който го виждате. Той ще има чисто стилистични корекции, а не корекции по същество. В никакъв случай не бих си позволила да ви представя документ, по който ще има промяна на съдържанието му. Предложението ми по този Отчет е да го чуете все пак, разбира се, ако желаете и да го обсъдим. Ако считате, че ви е необходимо време,за да направите своите предложения по този Отчет, и да претърпи промяна в съдържанието, да го направим на следващо заседание и тогава да бъде публикуван. 
По отношение обсъждането на доклада на Европейската комисия той е на разположение на всички нас, така че ние няма какво повече като материали да добавим. Докладът и техническият доклад са общо достъпни. Предложението ни е за обсъждане на приоритетите, залегнали в доклада, препоръките и да се стигне до някакво съгласие за бъдещи насоки на работата на Гражданския съвет по отношение на наложените стандарти и приоритети в Доклада. Затова няма материали по тази точка. 
Молбата на Комисия „Публична комуникация” също не е придружена с материали, тя е от миналия път и е дискусионна точка, т. е. точка, която не е придружена с материали, които трябва да бъдат обсъждани и приемани. 
По отношение обсъждането на новите статистически данни и критерии за атестирането на съдиите и прокурорите от върховните съдилища и прокуратура - няма прието решение на Комисията по предложенията и атестирането, което да бъде предоставено на вашето внимание, това също е дискусионна точка. Целта на членовете на Комисията по предложенията и атестирането беше да чуят виждането на участниците в Гражданския съвет, след което да се изготвят съответните проекти за решения, които вече отново да бъдат внесени в Гражданския съвет и да бъдат обсъдени. 
По отношение на изпълнението на решението на Висшия съдебен съвет за случайното разпределение вече го обсъдихме, там е ясно. 
Затова, с изключение на отчета, ние други материали няма как да изпратим. Разбира се, когато има точки в дневния ред, по които има писмени материали, те трябва да бъдат своевременно изпратени на членовете на Гражданския съвет, напълно съм съгласна с това и мисля, че не е имало недоразумения в тази насока досега. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Да добавя нещо във връзка с дневния ред. Днес техническият доклад, който успяхме да преведем със собствен ресурс на български език, ще бъде публикуван на интернет-страницата на Висшия съдебен съвет. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Ако искате да подложа на гласуване точката за отчета да го изчета или да отложим точката.
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Предлагам да го изслушаме, но да отложим гласуването за следващия път, за да удовлетворим всички страни, така или иначе е положен труд, г-жа Желявска е права, и всъщност да се опитаме за минимизираме подобни практики за в бъдеще. Аз знам, че сега започва годината, на всички е много натоварено, с нови съпредседатели сме, уважаваме и това, не е лесно да се отчита на друг работата. Това трябва да се отчете. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Аз също подкрепям това, което каза г-жа Желявска с уточнението днес да се проведе изслушване, а решение да се вземе на следващото събиране. Имам молба занапред като се предоставят материали, да се посочва кой е вносителят и кой е изработил материала. В момента това, което имаме е отчет – нито има посочен вносител, нито има подпис. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Колеги, не мислите ли, че е по-удачно предишния съпредседател да представи отчета. Да отложим точката. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Това е работата на членовете на Висшия съдебен съвет, на комисиите на Висшия съдебен съвет. Докладът е разделен по комисии, това е работата, която е свършена в комисиите. В този смисъл аз съм изготвила крайния вариант на отчета. Информацията, която е залегнала вътре в него, идва от комисиите. Бяха изпратени писма до всички комисии във Висшия съдебен съвет, всяка от тях, която е работила по актове на Гражданския съвет, е представила справки за свършеното, които са обобщени в този вариант. 
РАДКА СТОЯНОВА: Не е нужно чак такъв формализъм, колега. Колегата го представи, каза, че го е съставила, раздаден ни е. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Предлагам да изслушаме Отчета, да отложим гласуването за следващия път, а Отчета да ни го изпратите по електронните пощи. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ (АПБ): Защо да разкъсваме изслушването и обсъждането на две различни заседания. Нека да е хомогенно. 
ЦВЕТАНКА СПАСОВА: Само да добавя, че не става въпрос за личните способности на всеки от нас да се запознае с Отчета и да реагира, но ние представляваме нашите организации и отношението към отчета е отношение, което изразява ръководството на тези организации. Затова винаги ни е необходимо известно време, за да можем да се организираме. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Добре, тогава отлагаме т. 1, оттеглям си отчета във вида, в който сте го получили и ще го предоставя на всяка една от комисиите на Висшия съдебен съвет на свой ред да го види, да се запознае и ако има допълнителни бележки и корекции - да ги представи. Ще приемем отчета в друг вид, може би. Ще ви бъде изпратен по имейлите. Ще го формулирам - Гражданският съвет реши: 
2.1. Отлага т. 1 от настоящия дневен ред за следващото заседание на Гражданския съвет, насрочено за 28 февруари 2014 г. 
2.2. Отчетът да бъде предоставен на постоянните комисии на Висшия съдебен съвет с оглед допълнителни бележки и корекции. 
2.3. Отчетът да бъде изпратен на организациите от Гражданския съвет по електронните им пощи. 
Който е съгласен, моля да гласува. 
„За” – 11, „Против” – Няма, „Въздържали се” – Няма. 
Преминаваме към т. 2 от дневния ред – Обсъждане на Доклада на Европейската комисия. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Във връзка с това, че отложихме т. 1, аз ще се радвам ако заедно с отчета получим поне наброски на план за работа на Висшия съдебен съвет за 2014 г. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: И вашата оценка. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Ние ще я направим в имейла. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: От името на Сдружение „Сефита” бих искал да кажа, както казваме и като вещи лица: представили сме писмено становище, което поддържаме. 
Молбата ми е да уточним какво ще бъде предмет на обсъждане днес – Доклада или Техническия доклад към него, или и двете заедно? Защото, както уточни и г-жа Найденова, ние намерихме само на английски език този Технически доклад, прочели сме го, готови сме, но просто за уточнение да е ясно за какво ще говорим. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: По отношение на Доклада са важни политиките, които трябва да се очертаят занапред и препоръките, които са дадени в доклада, защото това, което е отчетено, е отчетено, да правим анализ на анализа не е нужно. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Ще взема повод от изказването на г-н Герджиков. Основният проблем очевидно е реформата в съдебната система и то по-широко, не просто като съдебна власт. 
В изразените становища от Сдружение „Сефита” беше наблегнато, че има сериозно недофинансиране на съдебната ни система. Въпросът е какво искаме да финансиране. Искаме ли да финансираме 160 районни съдилища или трябва да финансираме 60. Искаме ли да финансираме 28 административни съдилища или да финансираме 10-12. Извинявам се, с хубаво чувство го казвам, онзи ден прочетох отчета на Административен съд - гр. Шумен, където били приключили всичките 895 дела през годината. 6 съдии, 895 дела, прави по 3 дела на работен ден, по 149 дела на съдия и това е натоварен съд според мен, защото Шумен е десетият по големина град в България. Представям си в Разград и Търговище какво е положението. Трябва да се мисли дали това е начинът, по който ще работи съдебната система, защото както и преди малко като стана дума за софтуера - като са двама съдии какво е приложението на случайното разпределение. Не трябва да има такива съдилища просто. Не става дума за магистратите, става дума за сградите, за съдебната охрана, за администрация и т. н. 
Аз веднага искам да кажа, че това за мен лично е най-важният проблем – съдебната карта, оптимизирането на работата. Един пример със съда в Брезник – според мен категорично в такива места не трябва да има съдилища. Какъв е проблемът съдия от Районния съд в Перник един път месечно да гледа делата. Очевидно е, че това не може да продължи така. Това е най-дълбоката рана. С един колега си говорихме и той ми казва – знаеш ли каква пътека изровиха да има съд в Болярово? По-голяма от магистрала Тракия. Сигурно е така, но не съм убеден, че трябва да има съд в Болярово. Тук веднага възниква въпросът за достъпността до правосъдието – основният аргумент против, но пак казвам, може да има изнесени заседания, пътува дежурен съдия и така. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: В интерес на истината как да бъдат променени съдебните райони, респективно дали ще има обединение и закриване на съдилища, е въпрос, който трябва да бъде поставен много сериозно. Ние не можем сега произволно да вземем картата и да кажем – тук зачертаваме, тук обединяваме. Трябва да се събере огромен по обем информация, свързан с географски, социални, топографски и други фактори. Тъй като се оказа, че това е дейност, която трябва да бъде вършена от експерти и струва пари, но няма финансиране, разговаряхме с министъра на правосъдието, осигуриха за момента някакво минимално финансиране и тези дни ще се сключи, подготвен е проект на договор, между министъра на правосъдието и Центъра за изследване на демокрацията, със срок на изпълнение м. май, като ще бъде направен пилотен анализ и модел за анализ на факторите, определящите честотата на съдебните дела, достъпа до правосъдие и ние сме се ангажирали в Комисията по натовареността в началото на деветмесечието тази година да представим на ВСС проект за първия етап за реформа на съдебната карта, включващ малките районни съдилища. Той ще се базира на такъв модел, който ще обобщава и анализира всички данни, които са относими към съдържанието на съдебната карта. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Колеги, не знам защо винаги се очаква инициативата да излиза от ВСС. Чувам тук да казвате – дайте план. Аз виждам по по-различен начин ролята на Гражданския съвет. Той беше създаден за една активна подкрепа на работата на ВСС при изработването на стратегическите политики. Той следва да бъде и коректив, но все пак нека някаква инициатива да излиза от организациите на Гражданския съвет. Иначе се получава, че вие очаквате ние да внесем някакъв продукт, който да бъде подложен на градивна критика. Но нека и това обсъждане да не се превръща в едно анализиране, дайте да видим какво считате вие, че трябва да бъде приоритет в работата на съвета. Ние горе-долу имаме вече някаква визия кое ще ни бъде приоритет през новата година и с оглед това, което ще изработим и като едни по-дългосрочни политики, които също смятаме да облечем в един програмен документ, сформирана е работна група и ще начертаем дейността си. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Вие сте конституционният орган. Ето аз казах какво трябва да бъде приоритет. 
Ние подкрепяме това, че закрихте 2 или 3 военни съдилища. Вземам повод от това, което каза г-н Калпакчиев за съдебната статистика. Аз си спомням, когато това се изучаваше като предмет. Сега не знам дали някой се занимава с това. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Бих искал да споделя, че не бива да очакваме, че отведнъж работата ще ни потръгне. Гражданският съвет е сравнително нова организация - няма и една година от създаването й. По-важното е да търсим къде се сближаваме, а не да си търсим кусурите и да правим анализи на анализите. 
Но ще дам пример. Още през м. май с първия акт ние предложихме да се въведе статистика по отношение на съдебните експертизи, което считаме за необходимо и полезно. Това на практика означава към тези форми, които ги има за статистиката на делата, да се добавят още 2 колонки. Нищо работа, както казват, но ще изяснят един повече или по-малко важен въпрос за съдебната система. Защото този въпрос засяга и финансиране на дейността като цяло. По наша представа страшно много средства се изразходват за експертизи, без да има необходимия ефект от тях. Поради това ние вече няколко пъти обръщаме внимание –както пише в приетите от нас Правила за дейност, актовете на Гражданския съвет следва да се разглеждат и на заседания на Висшия съдебен съвет, даже в Правилата ни пише „задължително” се разглеждат на заседания на Висшия съдебен съвет. Наистина получаваме периодично отговори от комисиите по обсъждани в Гражданския съвет въпроси. Но ако членовете на Висшия съдебен съвет нямат намерение и за напред да разглеждат актовете на Гражданския съвет и не това ще системата на взаимодействие, която сме записали в Правилата ни, молбата ми е да обсъдим отмяната на това положение. Тоест Гражданския съвет ще контактува само с комисиите и да спрем дотам. Молбата ми е, отново ще кажа, да търсим точките на сближаване, а не това, което ще ни раздели сега и занапред. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Може би трябва да обмислим въпроса с правилата, предложете го, можем да го включим в следващия дневен ред. 
Госпожа Гяурова има думата. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: В доклада има сериозни критики към работата на Висшия съдебен съвет и моето конкретно предложение е, ако в момента Висшият съдебен съвет е започнал вече да изготвя своя план за работа за 2014 г., тези критики да бъдат отразени и адресирани по някакъв начин. Както вече няколко пъти се спомена, преди окончателното приемане на плана на Висшия съдебен съвет, той да бъде обсъден с Гражданския съвет. Конкретно критиките са свързани с усещането на обществото за независимостта в съдебната власт, остава ниско доверието и като една от най-отговорните институции за работа в тази посока е посочен Висшия съдебен съвет.  В някаква степен това може да бъде свързано и с комуникационната политика, върху която работи Висшия съдебен съвет. 
Другата сериозна критика отново е свързана с назначенията и най-вече назначенията по високите позиции в съдебната власт. Буквално цитирам – посочено е, че често е източник на противоречия и съществуват съмнения за наличието на конкуренция между кандидатите, тъй като както медиите, така и други наблюдатели са в състояние да посочат месеци преди да се проведе избора, кой точно ще бъде избран. Това също може да бъде адресирано и да се помисли да бъдат прозрачни процедурите, както и обективни, за да се избегнат всякакви възможности за съмнения за морално-етични проблеми или конфликт на интереси. 
Друга сериозна критика, е политическите критики, които се отправят към конкретни съдебни решения. Предлагам Висшият съдебен съвет да помисли в тази посока по какъв начин може да изработи някаква политика, защото това е свързано с независимостта на съдебната власт - да защитава било съд, прокуратура или следствие от такива политически нападки.
На следващо място като критика е посочено случайното разпределение на делата, софтуера, който продължава да създава възможности за манипулация, и по-конкретно е посочен архивът. Знаете, че е цитиран в Техническия доклад и Върховния административен съд. Така че това също може да бъде адресирано. Не споменавам натовареността, защото по това се работи, с нея е свързана и работата по съдебната карта, но това лично аз го виждам като нещо, което не може да бъде осъществено за 1 година, а е по-скоро дългосрочен приоритет. 
На последно място сериозна критика е отправена по отношение непоследователността и разнопосочността на дисциплинарната практика на Висшия съдебен съвет. Това е изключително важно, мисля, че трябва да му обърнете сериозно внимание в плана, който ще подготвяте през 2014 г., защото в Техническия доклад е посочено, че отсъстват всякакви обективни стандарти, които могат да доведат до уеднаквяване на тази практика. Добре е Висшият съдебен съвет да помисли за разработването на такива стандарти, които да бъдат обвързани с натовареност и с други фактори, които могат да окажат влияние. 
Знаем, че се работи по промени в ЗСВ и някои от тези неща в степента, в която се прецени, че могат да бъда обективирани в законодателни промени, аз изразявам готовност да подпомогнем Висшия съдебен съвет. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: По отношение на годишната програма за 2014 г. – тя трябва да бъде изготвена докрая на м. февруари, като тя бъде съобразена именно с критичните констатации и препоръките в доклада на ЕК. Всяка една от постоянните комисии, ако Докладът налага, ще си актуализира своята годишна програма, за да може на базата на всяка от програмите на комисиите, да се изготви годишната програма на Висшия съдебен съвет. 
Друго важно, което искам да кажа -  сформирането на Временната комисия, което също стана през м. ноември и която е натоварена да разработи един стратегически документи, наречен „политики за управление” до края на 2017 г., чийто проект на документ също ще бъде представен за обсъждане в Гражданския съвет. Задържането беше продиктувано именно и от изчакване оповестяването на Доклада. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Искам да кажа по повод на Европейския доклад, че всички го коментират като критичен и с някакъв вид плахи наченки на успехи. 
По наше впечатление, понеже нашата организация работеше и с предишния Висшия съдебен съвет, това, което в момента се наблюдава е, че има едно качествено различие. Тоест това е, че има явления и отношения, които сега, при този състав, са получили качествено подобрение, по никакъв начин не е намерило отражение в Доклада. Той самият е написан така, като че ли е трябвало да се нахвърлят няколко негативи, за да се отчете дейност. Не е така, според нас, напредък към настоящия момент има значителен и той също трябва обективно да се посочва. В това отношение може би и Висшия съдебен съвет трябва да положи усилия да популяризира в по-голяма степен добрия опит и с него да се занимаваме, а не с някои грешки, които се допускат, които са често малък процент от това, което би трябвало да представлява интерес. Разбира се, обръщам се и към колегите, това не е работа само на Висшия съдебен съвет, ние като формулираме някакви становища, трябва да имаме грижата освен да ги излагаме, също и да ги защитаваме пред обществото. 
Благодаря ви. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ:  Ние споделяме нашия прочит на Доклада и е видно, че вървим в правилна посока, защото първоначалното напрежение започна да спада. Факт е едно наистина критично становище по Доклада на Сдружение „Сефита”, в което има обаче много истина. Нашата организация внимателно проучва поредния 13-и доклад, въпреки че го четохме няколко пъти, анализите тепърва предстоят. Това, което е безспорно, е, че Висшият съдебен съвет започна работа по няколко теми табу, което ние в Гражданския съвет очакваме да стане по-бързо. Имаме какво повече да желаем. Това, което е безспорно е, че никой допреди година не искаше да се занимава със съдебна карта, с натовареност, с финансиране на системата и т. н.  Безспорен успех е Гражданският съвет, който вече стана на 1 година и според нас най-хубавото тепърва предстои в нашата работа. В тази връзка предложението ми за наш акт е следното: 
Висшият съдебен съвет да покани Гражданския съвет да участва при създаването и обсъждането на годишната си програма, преди да я обсъди и да я приеме. Подкрепям предложението на г-жа Гяурова. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Добре би било организациите, които членуват в Гражданския съвет да направят предложения по годишната програма, а когато тя е готова преди приемането й, вече да бъде внесена в Гражданския съвет за обсъждане. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Аз имам едно конкретно предложение в тази посока - да направим едно открито заседание на Висшия съдебен съвет по въпроса с програмата, с участието на организациите от Гражданския съвет. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Предлагам да го гласуваме. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Никой няма да има против, според мен. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Може би накрая да го гласуваме. 
ЦВЕТАНКА СПАСОВА: Мисля, че това сигурно е далеч от повечето неправителствени организации, този проблем, който сега ще поставя и виждам, че никой не обърна внимание на това в Доклада. Странно, сложено е в точка „Независимост, отчетност и етика”, което показва колко задълбочено са навлезли в проблематиката - проблемът за завършването на работата по новия Наказателен кодекс. Нито е етика, нито е независимост, нито е отчетност, това е по-скоро ефикасност на съдебната система, но експертите сигурно са бързали и не са обърнали внимание. 
Колеги, от Асоциацията на прокурорите искаме да призовем и Камарата на следователите също да вземат отношение по въпроса. Нас, като прокурори, това ни засяга пряко. И считам, че не само Гражданският съвет, но и Висшият съдебен съвет трябва да заеме една категорична позиция. Несериозно е да обсъждаме проект за нов наказателен кодекс в разстояние на 2 работни дена и 15 общо между двата празника. И да даваме становище по проект, който други страни приемат с години, обсъждат с години, и който след това се прилага десетилетия. Тук има предложения и за подобряване на НПК – във връзка с опростяване на процеса, даване на повече гаранция на защита на страните, не само на обвиняемите. Това са много важни неща, на които ние също считаме, че трябва да се обърне внимание, защото засяга пряко дейността на системата.
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Нашият подход е следният. Възприели сме чисто организационен подход, като сме сложили във формата за контакт с органите на съдебната власт проекта  с пожеланието да се изпращат становищата на органите на съдебната власт. Имаме същата идея и за заседания на Гражданския съвет, в случай, че организациите, които членуват в него, желаят чрез становището, което дава по принцип Висшият съдебен съвет по законопроекти, това становище да се обобщи към органите на съдебната власт на Гражданския съвет, и естествено, подчертавайки авторите на становищата, без да си го присвояваме ние, да ги изпратим в Народното събрание в момента, в който се наложи там да се водят дискусии, било под формата на кръгли маси преди първо гласуване, било вече след това. Миналата седмица – аз проверих, още не беше влязъл в Народното събрание, нищо че е разпространено становището, че вече е там. Така че все още имаме някакво време. 
ЦВЕТАНКА СПАСОВА (СЮБ): Аз искам да добавя, че независимо от различните виждания за отношението на Висшия съдебен съвет – формални, неформални към избора на главен инспектор ние считаме, че Висшият съдебен съвет е недопустимо, че цяла година не изрази отношение към избора на главен инспектор, приемайки на заседание досегашния да издава едни нищожни актове, за което вече има определение на ВАС. Част от проблема, който се създава с продължаващото контролиране, грубо казано, на досегашния инспектор е и в пасивното отношение на ВСС. Под някаква форма трябваше да има някаква реакция, някакво несъгласие под някаква форма. 
По отношение на Наказателния кодекс ние просто бяхме шокирани от срока, който прочетохме, че ни се дава. Съюзът на юристите участва в работната група, ние бяхме дали предварително становище по проекта, който се обсъждаше в работната група, аз знам колко много усилия струваше това. Ние самите имахме вътрешна работна група от няколко пеналисти. Някои от нашите предложения бяха приети. Сега трябва да се работи по това, което в момента е в публичното пространство. Но това иска време и сериозно отношение, както и организиране на експерти. 
РАДКА СТОЯНОВА: Това е третата работа върху Наказателния кодекс - първите колеги стигнаха до средата с обсъждания и промени, вторите -почти до края и сега е внесен за трети път, т. е. проектът сега е в първоначалния вариант, все едно почти не е работено. 
Имам предложение към предложението, което ще прочете колегата след малко, да добавим едно изречение, че изразяваме несъгласието си във връзка с технологията на приемане и обсъждане на новия Наказателен кодекс. Изключително кратки срокове, липса на широка обществена дискусия, просто да го изразим като мнение, не че това нещо ще промени, но поне да алармираме. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: По точката, която разглеждаме в момента - за доклада на Европейската комисия, искам да предложа да приемем решение, че днес е извършено обсъждане, като за следващото заседание ще бъдат формулирани предложения, с оглед формулиране на акт на Гражданския съвет с цел не да вземаме отношение само по някои въпроси, както става дума за Наказателния кодекс, а за да може Гражданският съвет действително да формулира едно цялостно становище. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Нека да приключим с обсъждането. 
ЦВЕТАНКА СПАСОВА: Искам да довърша. По отношение на съдебната карта Съюзът на юристите в България  би искал да получи предложенията на Висшия съдебен съвет относно критерии и каквото друго е подработено и налично относно реформата на съдебната карта, защото имаме отзиви от различни райони в страната с коментари относно бъдещата съдебна карта. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Всичко е качено на сайта, както в аналитичните доклади на Комисията по натовареността, така и това, което е обсъждано. Говорим за критериите, те са приети и са качени. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Подкрепям колегите от Асоциация на прокурорите за Наказателния кодекс. Излишно е да преповтарям. 
АТАНАС АТАНАСОВ: Ние бихме подкрепили едно такова становище на Гражданския съвет във връзка с Наказателния кодекс. Само да припомня, че Съюза на съдиите в България се обърна към Министерството на правосъдието да бъде удължен този срок непосредствено преди гласуването в Министерския съвет. Относно предложението на г-жа Колева - не мисля, че трябва да се гласува от Гражданския съвет, това е работа на Висшия съдебен съвет да насрочи едно такова открито съвместно заседание, така че ние от Гражданския съвет ще присъстваме там, ето защо не виждам защо се налага да гласуваме. 
По Доклада основните критики, отправени към Висшия съдебен съвет, са във връзка с невъзможността да се отговори на критиките на гражданското общество относно етичните и дисциплинарните въпроси в системата. 
В този смисъл бих искал да предложа на специално заседание на Гражданския съвет, или на някое от следващите, да направим една среща с председателите на двете комисии – етичната и дисциплинарната, в която ние като представители на отделните организации да изразим своето становище по тези въпроси. Съюзът на съдиите в България нееднократно е изразявал позиции, последната от която беше съвсем наскоро, относно това, което констатираме напоследък - че наистина формално етичната комисия се самосезира във връзка с определени публикации, извършват се едни експресни проверки, които просто констатират, че съответното лице си е подавало декларациите по Закона за предотвратяване и разкриване конфликт на интерес пред Сметната палата. Извинете, но това не е никаква проверка. Някой разбра ли какво се има предвид под строго лични имуществени отношения по повод последната проверка? 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Търсих в речника, няма такова нещо. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Извинявайте, това е абсолютно недоразумение. Може да видите в протокола. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Аз искам само да споделя с вас няколко изречения. Подкрепям г-н Герджиков, докладът е критичен, това е ясно, но следва да отчетем и няколко неща. 
Първо, за едната година живот на ГС той намери място в Доклада и самото създаване на този Гражданския съвет е отчетено изключително положително. 
Трябва да отчетем и втората част от този абзац, отреден на Гражданския съвет, той засяга нещо, което аз два пъти съм поставял на вниманието на колегите от Гражданския съвет - че ние не намираме и не чуваме обратната връзка как се отразяват нашите актове на работата на Висшия съдебен съвет, по какъв начин те са били обсъдени и след като са обсъдени, какво е взетото решението по въпроса, по който ние сме дали становище. Диалогът с Висшия съдебен съвет се подобрява, и аз мисля, че асоциацията на прокурорите няма пропуснато нито едно заседание на Гражданския съвет, винаги присъстваме, независимо какво ни коства това, и факт е, че цялата маса днес е заета и с представители на Висшия съдебен съвет, и на Гражданския съвет доказва, че диалогът се подобрява. 
Така че лично аз съм оптимист, работата на Гражданския съвет би могла да се подобри и ние вървим в правилната посока. Очакваме да чуваме от Висшия съдебен съвет и от неговите представители как те гледат на нашите препоръки, мисля, че те са точно с характера на препоръки. Ние даваме опора на Висшия съдебен съвет, но няма как да се бъркаме толкова директно в неговата работа, може да казваме нашата дума и се надяваме тя бъде обсъдена и да оказва влияние. Искам да благодаря и на колегите от Гражданския съвет, и на колегите от Висшия съдебен съвет, че отдават такова значение на Гражданския съвет и да декларирам, че ние ще продължим да работим с него и колкото и да имаме различия, все пак намираме и конкретни опорни точки, по които нашите виждания се доближават. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Ако няма други коментари, имаше предложения за актове. 
Госпожо Гяурова, Вашето предложение искате ли да го формулирате? 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: То беше като анализ. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Във връзка с Наказателния кодекс може би Висшия съдебен съвет да помисли да поиска една нарочна среща с министъра на правосъдието, на която да изрази загрижеността, проявяваща се и извън заседанията на Висшия съдебен съвет. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Чисто технологично темата от Министерството на правосъдието излезе, то мина с решение на Министерския съвет, оттам нататък предстои внасяне в Народното събрание. Така че процедурата комуникация Висшия съдебен съвет – министър на правосъдието при тези срокове, в които се разви всичко, приключи. Затова казваме, че ние становище не можем да дадем по НК в срока, в който ни се поиска съгласувателната процедура, защото е несериозен самия срок. Затова дадохме възможност за широка дискусия и за събиране на становища, което оповестихме с решение на Съвета. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Нека да гласуваме актовете. 
Първо, г-н Милков имаше предложение за акт. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Висшия съдебен съвет да покани членовете на Гражданския съвет да участват в изготвянето на програмата за 2014 г. на Висшия съдебен съвет. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Предложението беше за обсъждане на проектопрограмата. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Да участваме в разглеждането на проектопрограмата? 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Оттеглям предложението си. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Господин Милков, нека да сме конструктивни. 
Ако разрешите нека да гласуваме това, което е безспорното. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Нека да приключим тази точка, колеги. 
Имаме ли предложения за акт? 
РАДКА СТОЯНОВА: Ако искате аз ще формулирам предложението за акт. 
Гражданският съвет изразява съгласие с констатациите, направени в Доклада на комисията до Европейския парламент и съвета, изразяваме волята си да работим в посока за подобряване дейността на Гражданския съвет и на Висшия съдебен съвет, приема констатациите, направени във връзка с работата на Гражданския съвет и съвместната му работа с Висшия съдебен съвет и обръщаме специално внимание на констатацията, свързана с обсъждането и приемането на новия Наказателен кодекс, като изразяваме несъгласието си с процедурата по неговото обсъждане и приемане. Сроковете за обсъждане в МС намираме за изключително кратки, липсата на широко обществено обсъждане и обсъждане в професионалните среди според нас създава съмнение в изразените основания, посочените мотиви за неговото изготвяне и приемане. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Подлагам на гласуване формулировката на Асоциацията на прокурорите. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Преди това за Наказателния кодекс, нека да пише – Гражданският съвет предлага всички дейности, които Висшият съдебен съвет ще разпише във връзка с Доклада и собствената си работа, да бъдат обвързани със срокове. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Това е годишна програма. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Да, но като се каже, че се работи върху съдебната карта, до коя година ще е?
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Не можем да постигнем съгласие по този начин. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Оттеглям си предложението, ще го направя по-нататък. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: За съдебната карта, което е много сложен въпрос, не може да се реши просто така. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Добре, да гласуваме предложението на Асоциацията на прокурорите. 
„За” – 11, „Против” – няма	, „Въздържали се” – няма. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Съветът ще излезе ли със становище, препоръка към Министерството на правосъдието да възобнови мониторинга. 
ЦВЕТАНКА СПАСОВА: Нека да го имаме и това като решение. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Решението на Висшия съдебен съвет, с което се обърна към министъра на правосъдието, беше – предлага на министъра на правосъдието да възобнови мониторинга върху ГПК, НПК и АПК. Това е решението на Съвета. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Да, но създаване на работни групи, в които да бъдат включени членове на Висшия съдебен съвет. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Добре, да бъде подкрепяме решение еди-кое си. 
ЦВЕТАНКА СПАСОВА: Добре, формулирам предложението: подкрепяме решение на Висшия съдебен съвет, взето в заседание на еди-коя си дата, за възобновяване мониторинга върху ГПК, НПК и АПК. 
„За” - 8, „Против” – няма, „Въздържали се” – 2. Г. Милков и???
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: По отношение на програмата ще приемаме ли акт? Няма предложения.
Тогава да преминем към т. 3 - Молба от Комисия „Публична комуникация” за експертна помощ от страна на Гражданския съвет за провеждане на ежегодно проучване на общественото мнение за работата на Висшия съдебен съвет (сред магистратите, обществеността и медиите) и на съдебната власт (сред обществеността и медиите), и молба от Комисия „Публична комуникация” за изследване на международния опит в областта на публичната комуникация на съдебната власт;
Г-жа Магдалена Лазарова ще докладва. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Съвсем накратко, защото всички вече са уморени. 
Първо, искам да започна, че в Комисия „Публична комуникация” бяха обсъдени констатациите и препоръките от доклада на Европейската комисия и относно конкретната дейност на Комисия „Публична комуникация” те са в три насоки – по-голяма прозрачност, по-последователна медийна политика и това за независимостта, което е проблем на целия Съвет – изготвяне на ясна процедура за това как Висшият съдебен съвет следва да реагира публично при засягане независимостта на конкретен магистрат или на съдебната система като цяло. 
При това обсъждане ние набелязахме конкретни мерки, които ще предприемем в най-кратък срок. Но бих искала да се обърна към вас, ако имате конкретни препоръки, предложения във връзка с тази ясна процедура, както е записана в самия Доклад, как Висшият съдебен съвет следва да реагира публично, просто да ви поканим на едно заседание на комисията или в писмен вид, както е удобно за вас, ние ще направим едно такова открито заседание, за да чуем и вашите предложения, защото за нас този проблем е много важен, а мисля, че и за всички магистрати. Затова трябва да намерим общо решение и най-вече със съсловните организации, които са членове на Гражданския съвет. 
Точката от дневния ред се постави, макар и не напълно обсъждана, но е поставяна на вашето внимание също при предишните 2 заседания на Гражданския съвет. Знаете, че в предишни заседания беше обсъдена и вече е факт, комуникационната политика на Висшия съдебен съвет, както и плана за нейното реализиране. Предложенията, които вие дадохте, посочено и в Отчета, намериха отражение както в политиката, така и в плана за действие. 
Знаете, че има и стартирал проект за изработване на цялостна комуникационна стратегия за цялата съдебна власт, която трябва да стане факт докрая на м. декември 2014 г. Именно във връзка с отделните дейности по този проект, аз мисля, че и за реализиране на този план за действие, който започнахме да го изпълняваме от началото на 2014 г., е необходима вашата експертна помощ. Според правилата за функциониране на Гражданския съвет отправяме към вас молба от Комисия „Публична комуникация” за вашата експертна помощ в две направления. 
Първо, проучване на общественото мнение за общественото доверие в съдебната система като цяло и отделно към Висшия съдебен съвет. 
Второ, проучване на международния опит в областта на публичните комуникации и съответно запознаване с добрите практики и въвеждането им в нашата комуникационна стратегия. 
Един вид така си представяме ние вашето участие като партньор. Защото аз мисля, че това е важна политика на съвета, а ние имаме ангажимент със създаването на този Граждански съвет именно да ви въведем в изработването на тези политики. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Ще има ли обществена поръчка? Как си представяте проучване на общественото мнение сред широката общественост, магистратите и медиите? Това предполага направата на въпросник, изготвяне на извадка. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Затова го обсъждаме в момента, за да видим как може да се случи. Искаме да чуем вашето мнение как може да се реализира. 
МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Има много проекти, които вече са реализирали такива проучвания в рамките на други финансирания. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Деск рисърч, ако има такава събрана информация? 
МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Да, за целите на други проекти. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Значи да поясня. Проучване не на общественото мнение, а нещо друго?
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Общественото доверие по-скоро. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Деск рисърч на проучвания на общественото мнение по тази тема. Това означава да ги съберем няколко изследвания и да кажем – ето, тук има такава информация, тук - такава, а не да се прави изследване на терен. Затова питам. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: За нуждите на проекти вие – организациите, нали също си правите изследвания и проучвания? 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Институтът за модерна политика, тъй като има експертиза в правенето на социологически проучвания, бихме могли в някои от проучванията, което е поръчано и платено от някой друг, да включим няколко въпроса, да речем, по тази тема, което няма да е изчерпателно все пак, но няколко въпроса бихме могли да включим, защото тези, които плащат си дават въпросите и трудно може да се товари другия респондент с прекалено дълги въпроси. Но такова нещо би могло да стане. 
Другият вариант е да се направи една обществена поръчка с тези параметри и който се пребори, да направи това изследване. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Да, но съветът няма пари да финансира самостоятелно проучване. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Ние питаме с какво вие можете да ни съдействате. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: За мен е важно какъв ще бъде обсегът на респондентите, защото винаги се прави проучване не сред потребителите на съдебните услуги, а се прави проучване какво е усещането в обществото. За да получим един наистина обективен резултат как хора, които са се сблъскали със съдебната система, дават оценка на извършеното от съдебната система, би следвало кръгът на респонденти да бъде този. Не просто граждани, а в частност потребители на услуги. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Ако направим това в затвора, ще се окаже, че всички са невинни. 
Вижте, това също е възможно - само сред потребителите. Сега завършихме едно изследване на летище София, където изследвахме т. нар. пътници с ограничена подвижност, т. е. един много тесен сегмент. Може да се направят едни анкети, типови, и да се сложат в съдилища, прокуратури, други съдебни места с надеждата, че хората ще посегнат, докато чакат реда си, да ги попълнят, да ги пуснат. Това е един вариант. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Иначе се въртим в омагьосан кръг. Цитират се, включително и в Доклада, доверието в съдебната система е ниско. На какво почива този извод? На какво национално представително проучване почива този извод? 
ТЕОДОР СЛАВЕВ: Ако Висшият съдебен съвет иска да направи национално представително изследване, БИПИ като организация трябва да разработи специален проект, който да бъде финансиран за тази цел. Ние не можем по някакъв наш проект, който работим, да правим изследване на общественото мнение. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: А нямате ли механизъм, по който да разработите такъв проект?
ТЕОДОР СЛАВЕВ: Вижте, едно изследване на общественото мнение не става от днес за утре. Едно такова изследване се прави в цялата страна, струва между 15-20 хиляди лева, защото най-малко имаш нужда от анкетьори, хора, на които трябва да платиш, има си някакви разходи, които си вървят, без значение кой ще прави обобщаване и кой ще прави анализа на данните. Да не говорим как ще се построи извадката. Това са неща, за които се изисква много специфична експертиза. Нали за финансирането имаше проект, който беше спечелен? 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Не е предвидено вътре в проекта подобно изследване. 
МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: На миналото заседание казахте, че разполагате с такова изследване. Биляна каза, че ще предостави данните. 
ТЕОДОР СЛАВЕВ: Не, не. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Ако имахме електронно правосъдие, щях да ви предложа един лесен вариант. На сайтовете на съдилищата. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Електронното правителство отиде за 2020 г., значи и електронното правосъдие ще е за 2020 г. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Потребителите на сайтовете, освен безценната информация от линкове към Народното събрание и други такива места, на страниците да има анкета. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Може ли едно изречение защо мисля, че това е важно. Не само защото има такива препоръки и критики към съдебната система в този Доклад, но и защото в началото на стартиране на тази комуникационна политика на Висшия съдебен съвет и преди да влезе в действие комуникационната стратегия на цялата съдебна власт, ние трябва да имаме някаква изходна позиция, да знаем откъде тръгваме, от какво ниво на обществено доверие тръгваме. Затова е много важно това да се случи сега. 
ТЕОДОР СЛАВЕВ: Такива изследвания има правени. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: За да може след 1-2 години да ударим чертата и да кажем – да, ние тръгнахме оттук и стигнахме дотук. 
ЦВЕТАНКА СПАСОВА: Ако ще бъде от полза да споделя вероятно някои от вас са били на представянето на „Юридически барометър”. Те се занимават с изследване на обществено мнение, нека се провери дали нямат. Във всеки брой имат изследване относно доверието и отношение към качеството на нормативната база и т. н. Струва ми се, че имаше и такава част – доверие към съдебната система, към органите на съдебната власт. Просто да се провери дали от тях не може да се използва. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Ако разрешите само две думи ще допълня. Според мен в известен смисъл се абсолютизира т. нар. „недотам добро отношение на обществото” и ще ви кажа защо мислим така. 
Помните, че тук стоеше един гражданин Стойков известно време пред Висшия съдебен съвет, даже към мен се беше обърнал като съпредседател на Гражданския съвет тогава, с искане да присъства на съвета. Казах му – заповядай, формулирай някакви писмени становища да ги обсъдим, и ела да кажеш какво искаш. Оттогава повече не се обади. 
И с много организации и хора сме постъпвали по този начин – да обосноват отношението си към съдебната система и да го изложат от собствено име. Защото те се оплакват от съдебната система, но като трябва да предложат нещо за подобряването й, няма никой. Поради което по наша представа много по-важно е становището на професионалните организации и организации, които имат отношение към съдебната система, отколкото да се търси някакъв нормален отговор в широката общественост. Повече от ясно е, че голяма част от хората даже не могат да проумеят проблемите, които се опитват да бъдат решени чрез реформиране в съдебната система. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Конкретни предложения имате ли? 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Моето предложение е проучванията да се насочат в значително по-голяма степен към професионалните и съсловни организации – имат ли те усещане за развитие и прогрес в съдебната система или не. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Аз искам да благодаря на г-жа Лазарова затова, че ни покани като експерти нас, представителите на професионалните и неправителствените организации. Искам да кажа, че с г-жа Лазарова сме участвали по един испански проект – връщам се към първата точка за независимостта на магистрата и случаите, при които е накърнена независимостта на магистратите, и какво би могъл да направи Висшият съдебен съвет. Включително и тогава се предлагаха едни мерки от страна на експертите по проекта от немска и от испанска страна. За съжаление тези неща останаха само в рамките на проекта. Това беше по времето на предишния Съвет. Тоест тогава беше проучена и практиката на различни държави и във връзка с това аз изразявам готовност ние да участваме, ако ни поканите, бихме могли да участваме и да дадем становище по този въпрос. Бихме могли да препоръчаме да бъде разпоредени и разписани действия на Висшия съдебен съвет за защита на магистратите, бихме могли да предложим някои решения. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Благодаря.
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Понеже съставът ни тук значително намаля, само искам да кажа по т. 4, че моето предложение е да помислим и да я отложим за следващия път, за да могат да се формулират някакви конкретни предложения, защото така или иначе 7-дневния срок е достатъчен по правилата за включването и обявяването на точката в дневния ред, но е недостатъчен за подготовката за сериозно обсъждане. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Приема се, всички са съгласни. Отлагаме т. 4 от настоящия дневен ред за следващото заседание на ГС. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: И евентуално следващото заседание на Гражданския съвет да бъде в края на м. февруари. 
Добре, да се върнем на т. 3, за да се формулират конкретните предложения. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Аз ще бъда кратък. 
По първата част от молбата на Комисия „Публична комуникация”. 
Ние се присъединяваме към това, което каза г-жа Желявска, че за първи път се случва и така разбираме партньорството може би – директно да се отправят предложения и всеки, който има възможност да откликва в този формат. Ние смятаме, че е много важно това предложение и разбира се, то няма да реши проблема със слабото или високото доверие, това ще даде просто някаква информация. Но така или иначе ние смятаме, че е важно и тази постоянна комисия да включва повече представители на гражданската и професионалната общност. Нашата организация има подобен разработен инструментариум и ние сме публикували доклади за изследване публичния образ на съда. Имаме разработен инструментариум, методология и ресурси, които можем да предоставим и всъщност отговаряме конкретно на предложението ви, като разбира се, може би по втората част, не натрапваме това, но те са публични ресурси, ние имаме сайтове, на които са публикувани докладите. Последно сме изследвали публичния образ на съда в три града в България – Разград, Плевен и Пазарджик. Обяснено е защо е избрано така, как са интервюирани хора и какъв е резултатът. Мисля, че може да се ползва, разбира се, Висшия съдебен съвет трябва да прецени и реши. 
Нямам предложение за акт. 
ТЕОДОР СЛАВЕВ: Ние също имаме стари такива изследвания, можем да ги предоставим също. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Идеята е да са изследвания на организации, които членуват тук, за да може после преценката накъде сме се придвижили след известно време да стане пак на база на оценката на същите тези организации, които са дали изходната информация, а не да търсим изследвания на други организации. 
ТЕОДОР СЛАВЕВ: Да, такива стари изследвания имаме, но ако трябва да проектираме ново, вече става по-сложно. 
ЦВЕТАНКА СПАСОВА: Ние като всяка организация имаме база данни на членската си маса, на колеги, които работят в различни сектори, ние бихме могли да пуснем едно такова запитване, анкета или каквото се реши. Но трябва да бъде изготвено и съответно да има някакъв срок за отговор, като се включат въпросите „какъв сте по професия” и „какво работите”, за да имаме все пак реакция на професионалната общност. 
АТАНАС АТАНАСОВ: От името на Съюза на съдиите също такова предложение бих направил анкетата да се изготви съвместно между професионалните организации и съвета, ние като професионална организация можем да я разпространим и да съберем отговорите, но трябва въпросите да са еднакви.
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Асоциацията на прокурорите по същия начин е съдействала на Фондация за развитие на правосъдието, Център за изследване на демокрацията, Трансперънси интернешънъл. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Тук ще се включи мнението на съсловието, а г-н Милков, да разчитаме пък на Вас за общественото, и на БИПИ, така ли?
МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: И на Асоциация „Форум” също по втора точка. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: От Съюза на юристите са прави, ако може да се направи с неголям ресурс, със съдействие на организацията и членската маса. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Или като продължение на някои от действащите проекти, по които работят НПО. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Единна анкета, за да може да е единна информацията. По един и също въпрос как отговарят професионалните среди, юридическите среди, и как отговарят тези, които ще бъдат запитани от страна на другите неправителствени организации. 
РАДКА СТОЯНОВА: Само да ви обърна внимание за комуникационната стратегия, че ние имаме план за действие в прокуратурата и там има цяла точка комуникационна, така че извън нея не можем да вземем отношение. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: А за международния опит в областта на комуникационната политика. 
МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: От името на асоциация „Форум” сме готови на доброволен принцип, независимо дали ще намерим финансиране или не или под формата на проект, в рамките на тази година, докато тече вашия проект за изготвяне на комуникационна стратегия, да ви подкрепим с такъв материал, свързан с международния опит, европейския опит, свързан с начина на комуникация между техните органи и обществото. През интернет вероятно ще го направим и не ни е нужно допълнително финансиране за това. 
ТЕОДОР СЛАВЕВ: Това го правят включително и органите на Евростат. Има толкова много проучвания на общественото мнение в Европа. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: В момента Европейската комисия прави едно проучване на тема „Независимост и отчетност” пак с един въпросник. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Аз пак ще подчертая – за нас е много важно това проучване да стане с вашето партньорство, на Гражданския съвет. Не ние да си го правим сами от Висшия съдебен съвет. Просто да го направим заедно. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Нахвърляйте някаква рамка на въпросника. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: С едно изречение искам да завърша – ако тази инициатива наистина я реализираме, аз мисля, че това ще са първите стъпки от изпълнение на една от препоръките в Доклада, а именно за осигуряване на открито участие на Гражданския съвет в работата на Висшия съдебен съвет и то по най-наболелите проблеми. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Аз бих поел ангажимент, мисля, че ще е от полза, може би със съдействието и на г-н Симов, това проучване да се проведе и в експертите среди, имам предвид на техническите експерти, което би било нещо ново. Един страничен поглед ще ни даде. 
ЦВЕТАНКА СПАСОВА: Нека се формулира това нещо като решение. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Ние ще внесем за следващото заседание на Гражданския съвет един проект за анкета, но вие също ако можете изгответе ваши проекти, за да може да се обсъждат и е важно как са формулирани темите. Ние нямаме експертен опит по отношение на това как да ги формулираме. 
Благодаря ви за отзивчивостта. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Добре, приключихме по тази точка. Ще се включи като точка в дневния ред за следващото заседание на Гражданския съвет. 
Още веднъж казвам, че т. 4 я отложихме с уговорката, че за следващия Граждански съвет организациите ще имат готовност да изразят конкретни становища и препоръки по отношение на атестирането на съдиите и прокурорите от върховните съдилища и прокуратури. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Нека да формулираме и акта по т. 3 и да го гласуваме, за да приключим. 
Гражданския съвет ще подпомогне и ще окаже експертна помощ на Висшия съдебен съвет във формулираната по т. 3 от дневния ред молба, като за следващото заседание на Гражданския съвет да се внесе проект на анкета. 
„За” – 11, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: С това изчерпахме дневния ред, колеги, закривам заседанието. 
(13,00 часа)

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА 				ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 			ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 
ОТ ВСС 							ОТ НПО
(П) 					 				(П)
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА 				ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ

Протоколирал: И. Йосифова
Технически сътрудник на ГС