ГРАЖДАНСКИ СЪВЕТ 
КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ

П Р О Т О К О Л  №12
от заседание на Гражданския съвет към ВСС,
проведено на 7.03.2014 г. 

На заседанието присъстват: 
От страна на неправителствените и професионалните организации: 
Щерьо Ножаров (Асоциация „Форум”), 
Евгени Иванов (Асоциация на прокурорите в България), 
Богдана Желявска (Българска съдийска асоциация), 
Борислав Белазелков (Българска съдийска асоциация), 
Емил Димитров – съпредседател на Гражданския съвет от НПО (Институт за модерна политика), 
Любомир Герджиков (Сдружение „Сефита”), 
Георги Милков (Сдружение „Център на НПО - Разград”), 
Цветанка Спасова (Съюз на юристите в България), 
Биляна Гяурова-Вегертседер (Български институт за правни инициативи), 
Неда Грозева (Български институт за правни инициативи). 
От страна на Висшия съдебен съвет:
Юлия Ковачева, съпредседател на Гражданския съвет от ВСС, 
Галина Карагьозова, член на ВСС
Елка Атанасова, член на ВСС
Мария Кузманова, член на ВСС
Милка Итова, член на ВСС
Калин Калпакчиев, член на ВСС
Ясен Тодоров, член на ВСС
Светла Иванова, директор на дирекция „Публична комуникация и протокол”. 

Заседанието протече по следния дневен ред: 
Точка 1: Отчет за дейността на Висшия съдебен съвет във връзка с работата в Гражданския съвет – отложена от заседанието на Гражданския съвет на 31.01.2014 г. 
Точка 2: Обсъждане по какви статистически данни, отнасящи се до критериите и показателите, предвидени в чл. 198 от ЗСВ, следва да се извършва атестирането на съдиите от Върховния касационен съд, Върховния административен съд, прокурорите от Върховна касационна прокуратура и Върховна административна прокуратура и следователите от Националната следствена служба – отложена от заседанието на Гражданския съвет на 31.01.2014 г.; 
Точка 3: Обсъждане на проект на Правила за формирането, организацията и дейността на комисиите по професионална етика в органите на съдебната власт. 
Точка 4: Правила за действие на Гражданския съвет към Висшия съдебен съвет. 
Точка 5: Обсъждане на предложения за теми за анкети, проучващи общественото мнение за работата на Висшия съдебен съвет и съдебната власт сред ключовите общности. 
Точка 6: Представяне на доклада на проф. Стоименова относно направените подобрения на програмата LawChoice на Гражданския съвет, за запознаване. 
Точка 7: Разни. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Уважаеми колеги, ако искате да започваме, имаме кворум. 
По точка 1 – отчетът за дейността на Висшия съдебен съвет във връзка с работата на Гражданския съвет. Изпратен ви е отчетът, има и решение на Висшия съдебен съвет, с което членовете също са запознати. Предлагам да не го чета, защото сте се запознали с него. Ако вие имате някакви коментари, забележки. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Правя процедурно предложение, за да изпълним дневния ред, да работим стегнато, да не се прекъсваме при обсъждането на точката, ако има предложения, становища, дискусия да се дават, ако няма – да се продължава нататък. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Предлагам да го гласуваме. 
„За” – 11, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Бих желал да взема отношение по т. 1. Нашата организация има становище и понеже е малко по-дълго, аз ще го резюмирам и ще дам предложенията си. 
Ние подкрепяме заявеното намерение на Висшия съдебен съвет да бъде партньор в неправителствения сектор и професионалните организации на магистрати, като търси успешни форми на сътрудничество. Оценяваме като успешна първата година от съществуването на Гражданския съвет към Висшия съдебен съвет, защото е налице структуриран диалог в рамките на публични срещи и консултации, има воля за търсене на решения съвместно с гражданското общество, започнаха дискусии по важни теми като натовареността на съдиите и случайното разпределение на делата. Повиши се доверието между Висшия съдебен съвет и гражданските организации. 
Същевременно до момента липсва инициатива от страна на Висшия съдебен съвет да обсъжда проблеми за съдебната география, оптимизиране броя на съдебните органи, които до момента са над 350 единици. Етичното поведение и конфликта на интереси, въвеждане на електронното правосъдие, структурни функции на прокуратурата и следствието, прозрачност на решенията за финансиране на съдебната система, разпределение на ресурсите, прозрачност в дейността на прокуратурата, състав и структура на администрацията в съдебните органи, публикуване на решенията на Висшия съдебен съвет и на постоянните комисии, публикуване на съдебните актове, срокове и форма, управление на бюджета на съдебната власт избор на обслужващи банки, осъществяване на външни проекти от Висшия съдебен съвет и приоритети за работа, структурни функции на администрацията на Висшия съдебен съвет. 
Според нас е спорен направеният извод в отчета на Висшия съдебен съвет за първата година от мандата – на обсъждане в Гражданския съвет се подлагат всички стратегически политики, актуални теми от различни области в дейността на Висшия съдебен съвет. Това е направено през м. октомври миналата година на публичен отчет на представляващия Висшия съдебен съвет г-жа Найденова. 
Смятаме за важно да споменем липсата на системно обсъждане от страна на Висшия съдебен съвет към актовете и инициативите на Гражданския съвет. Остава се с впечатление, че в част от решенията по обсъждани въпроси Висшият съдебен съвет демонстрира безразличие или незаинтересуваност. Една немалка част от предложенията на Гражданския съвет или на негови членове не са обсъждани от Висшия съдебен съвет или се приемат за сведение, което ние бихме приели като форма на пасивност и отказ от диалог. 
Ние идентифицираме проблем с прозрачността в работата на постоянните комисии на Висшия съдебен съвет и липса на достатъчна публичност на взетите решения. До момента нито една от постоянните комисии не е проявявала инициатива да покани да участват в заседанията членове на Гражданския съвет. Има едно изключение, което сме посочили. Прави впечатление нежеланието на Висшия съдебен съвет да въвлича Гражданския съвет в професионални  и публични обсъждания по темата за атестирането и кариерното развитие на магистратите. Според публична информация на страницата на Висшия съдебен съвет на 24 и 25 са проведени два форума по темата атестиране и конкурс на магистрати, цитирали сме откъде е източникът. 
Какво не се случи през 2013 г. Част от постоянните комисии на Висшия съдебен съвет не определиха свой представител за участие в работата на Гражданския съвет и комисиите не потърсиха нито веднъж сътрудничество с гражданската структура. В отчета на Висшия съдебен съвет за дейността на комисиите на Висшия съдебен съвет във връзка с работата на Гражданския съвет красноречиво се дава отговор кои са тези комисии. Според нас поне половината не са го направили. В немалка част от случаите решенията на комисиите по предложения на Гражданския съвет не бяха мотивирани, каквото е изискването на т. 16 от глава V. Неведнъж г-н Герджиков е поставял този въпрос за обсъждане. 
Ние сме изброили кои документи, те са поне 17, които Висшият съдебен съвет не внесе за обсъждане и не потърси партньорски консултации с Гражданския съвет. Нещо, което според нас е много важно, има 3 документа, които не са публикувани, 3 общо казано. 
Това са докладите на Висшия съдебен съвет за извършените проверки по спазване на чл. 9 от ЗСВ. Няколко пъти поставихме въпроса тук и го говорим, но и до момента не са публикувани докладите от проверките във ВКС, ВАС и СГС. 
На същото заседание Висшият съдебен съвет приема доклада на ВКС за извършени проверки в петте апелативни района, които също не са публикувани до момента. Не е публикуван и функционалният анализ за дейността на прокуратурата за периода 2007-2012 г. и плана за действие към него. 
Разбира се, ние сме изброили след това много документи, които не са консултирани с Гражданския съвет. 
Това е нашето становище, аз предлагам да влезе като акт. 
Благодаря. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: По повод на отчета, който ни беше предоставен, ние сме изразили писмено становище, което е разгледано в нашата организация. Нашето предложение е както отчетът, така и становищата, които са изразени писмено, да бъдат качени на страницата на Висшия съдебен съвет, в раздел „Граждански съвет”. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: Колеги, със съществената част аз съм съгласен, но не мисля, че трябва да го гласуваме и да го приемаме като акт на Гражданския съвет. Аз мисля да се ориентираме към това кой общо взето е съгласен с това и кой не е, а да правим акт мисля, че няма смисъл. Висшият съдебен съвет си е дал отчета, харесва ли ни или не ни харесва, това си е наш проблем, не е проблем на Гражданския съвет. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Единственото, което ще си позволя да изразя като коментирам по отношение становището на НПО – Разград е, че относно частта за професионалните и публични обсъждания в темата за атестирането и кариерното развитие на магистратите, защото ние проведохме 2 заседания по обсъждане на Методиката за атестиране и защото правилата за провеждане на конкурси за младши съди и младши прокурори също бяха обсъждани в Гражданския съвет и след това в Комисията по правни въпроси, така беше и с правилата за командироване. Мисля, че правилата за избор на административни ръководители също бяха обсъждани в Гражданския съвет и при това положение да се каже, че Висшият съдебен съвет не желае да въвлича в такива професионални и публични обсъждания Гражданския съвет мисля, че не отговаря съвсем на действителното положение, още повече това е залегнало и в отчета, който е представен на вашето внимание. 
Ако имате нещо друго по отчета, ако не да преминем към т. 2. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Понеже и аз четох отчета и ние го подложихме на обсъждане, това, което ми направи впечатление и това, по което ще се съглася с г-н Милков е за попълването на всичко на страницата на Висшия съдебен съвет. Наистина не всички актове се публикуват, включително протоколите от заседанията, включително дневния ред. Това трябва да го отчетем за непубликуването на всички актове и непубликуването на всички протоколи. 
Голяма част от отчета е посветена на случайното разпределение и какво Висшият съдебен съвет е направил по този въпрос. Това е прекрасно, но по-малка част е посветена на Гражданския съвет. Ние сме си посочили като организации наши представители, IT-специалисти, с които тепърва ще работим по тези въпроси за случайното разпределение, за сформираната работна група, но наистина голяма част е за проверките. Аз като заместник-председател на СГС персонално съм много трогната, че е обърнато толкова голямо внимание и на СГС и това, че проверката е била без констатирани нарушения. 
Всъщност проблемът за мен е непубликуването на всички актове и необсъждането наистина на всички актове на Гражданския съвет от Висшия съдебен съвет. Като цяло приемам отчета. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: След заседанието през м. януари беше изпратено писмо до всички комисии, които да изготвят отчет за това какво са свършили в дейността си, свързано с обсъжданите теми в Гражданския съвет и всъщност това са докладите такива, каквито са дошли от комисиите. Докладът на Комисията по предложенията и атестирането беше по подробен, доколкото в него се съдържаше подробен отчет за това какви корекции е претърпяла Методиката по атестиране, които аз си позволих да съкратя, защото методиката е на ваше разположение и прецених, че конкретните изменения по текстовете не е нужно да влизат в такъв формат. Това са единствените корекции, които съм си позволила да направя в окончателния вариант на отчета, който беше внесен във Висшия съдебен съвет. Останалите доклади са с това съдържание, което ни е предоставено от комисиите. 
По отношение на публикуването на протоколите причините, че още не са публикувани, са чисто технически и организационни и не са свързани със съдържанието. 
МИЛКА ИТОВА: Какво искате да кажете с това, че има нежелание на Висшия съдебен съвет да въвлича Гражданския съвет в професионални  и публични обсъждания по темата за атестирането и кариерното развитие на магистратите? Методиката я обсъждахме в Гражданския съвет доста подробно, на 2 заседания, сега има точка в дневния ред за атестирането на върховните магистрати. 
На този форум с г-н Верндл поканихме представители на съсловните организации, може би трябваше да поканим и представители на Гражданския съвет, но участвахте като представители на съсловните организации. Когато прецените, ние сме взели решение на Комисията по предложенията и атестирането за създаване на две групи за работа по атестирането и за конкурсите. Решили сме да поканим и представители на съсловните организации и магистрати по апелативните райони, ако считате, че трябва да се поканят и представители на Гражданския съвет, да поканим. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Ние написахме този текст, защото независимо че отчетът на Висшия съдебен съвет го представяме за миналата година, ние решихме да е актуален, и освен това смятаме, че темата за атестирането на магистратите, не е само тема на професионалните организации. Ако искате така да разделим Гражданския съвет на професионални и на други и съветът да работи един път само с едните, друг път само с другите. Защото в момента това е направил съветът, като е поканил само професионалните, ние така го разбираме. Всъщност Гражданският съвет не е разделен на две камари и всъщност той няма това разделение. Ние идентифицираме проблема с атестирането и кариерното развитие като един от топ 5 въобще за съдебната система и той не трябва да се обсъжда според нас в затворени общности като професионални организации, избрани гости от чужбина. Това е нашето разбиране, затова предлагаме този текст. Иначе приемаме забележката и сме съгласни, че сме обсъждали методиката на две заседания тук, но това не е всичко. Методиката е обсъждана, да, така е, но това не е публично обсъждане. Публично обсъждане се състоя в зала 15 на съдебната палата миналата седмица, професионално обсъждане във Висшия съдебен съвет на следващия ден, това е. Ако вие, колеги мислите нещо друго, няма проблем, но това е нашето становище. 
МИЛКА ИТОВА: А какво да разбираме под публично обсъждане? 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Публично обсъждане, на което да се покани публика, която не е специализирана. Защото вие сте направили специализирано обсъждане. 
МАРИЯ КУЗМАНОВА: Но това касае дейността на магистратите. По-важно е да се чуе мнението на самите магистрати, което ние сме правили по апелативни райони, правени са срещи, дадени са мнения във връзка с показателите и степените. Каква друга публика да участва, освен магистратска? 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Вярно е. Според нас публиката, това са хората, които издържат тази система, това са гражданите. В момента вървят затворени дискусии. Колко журналисти имаше на тези срещи, колко граждански организации имаше, които не са професионални, колко адвокати бяхте поканили, които работят с тази система, колко други юристи бяха поканени. Според нас в момента върви доста опасна тенденция, затваряте тази дискусия, а това е много скъпа система – 15 000 ползват 443 милиона лева на година. Какъв продукт произвеждат? Затова ви казвам и ние постоянно ще повтаряме като гражданска организация този рефрен - какъв продукт произвежда системата, че постоянно говорим за кариерно развитие. Накрая какво излиза от съда, хората доволни ли са? 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Други мнения по отчета? 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Има направени 2 предложения. Едно от г-н Милков да се гласува тяхното становище и другото е моето – да се публикува отчета ведно с писмените становища, които постъпват от организациите по отчета. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: И третото е от мен – да не гласуваме никакво становище по отчета. Това, че всеки въпрос има място да бъде обсъден и публично, разбира се, не в смисъла, в който го разбира колегата, но все пак всеки проблем си има своята страна, която трябва да бъде обсъдена и с участието на хора, които не са тясно специализирани и засегнати и друга част от обсъждането, която да се направи в професионалната сфера. Когато става въпрос за атестиране и оценяване на съдии, прокурори и следователи, колегата е прав, обществото трябва да знае какво става. Оценяват ли се, защо се оценяват, как се оценяват, какво е значението на оценяването, кой ги оценява, какъв капацитет има този, който ги оценява, какво като са оценени. Да, това обсъждане трябва да бъде публично и обществото трябва да знае какво става, но кои да са критериите, какви да са степените – това си е работа за обсъждане сред специалисти. Това е все едно ние да искаме лекарски консилиум, който се свиква за лекуването на един болен, да се проведе на площада. Трябва да се прави разлика между нещата. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Аз исках да кажа, че на практика предложението на г-н Герджиков поглъща предложението на г-н Милков и предлагам да се гласува само за това отчетът на Гражданския съвет да бъде публикуван на сайта заедно със становищата на „Сефита” и на Център на НПО – Разград. 
Що се отнася до коментара на г-н Милков за обсъжданията, нещата трябва да бъдат разделени на две и може би това е нещо, върху което Висшият съдебен съвет да помисли, изработвайки комуникационната си политика и комуникационната политика на съдебната власт – да се предвидят такива публични мероприятия с участието на съдии, прокурори, следователи и други представители на съдебната власт, на които да бъдат канени представители на гражданското общество и реални потребители на съд и прокуратура и да бъде по един по-изчистен начин обяснено какво прави съдът и прокуратурата и какъв продукт произвежда, защото аз съм съгласна с Милков, че има много ниско ниво на правна култура сред гражданите, което мултиплицира негативното отношение към системата. 
Що се отнася до това какво трябва да се включи в критерия за атестация, за кариерно израстване, това е много по-специализирана дискусия и би трябвало да бъде с участието на магистрати, представители на Гражданския съвет и други неправителствени организации, които имат някаква експертиза в това отношение. За мен нещата са разделени и е важно това, което каза г-н Милков да се предостави някаква информация и гражданите да бъдат информирани и същевременно по този начин да се повиши и тяхната правна култура, което вече ще доведе до по-положително отношение и към Висшия съдебен съвет, и към съдебната власт. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Оттеглям моето предложение и се присъединявам към г-н Герджиков и г-жа Гяурова. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Наистина, както каза и Биляна, едно е експертизата и работните групи, за които говори г-жа Итова, че иска да бъдат сформирани, решено е да бъдат сформирани, и другото е широкото обсъждане, което наистина трябва да бъде извършено и аз подкрепям предложението на Биляна в тази връзка, както и на г-жа Итова – ние сме готови да предоставим експерти за участие в работните групи. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Добре, гласувайте тогава предложението на г-н Герджиков. 
Който е съгласен отчетът за дейността на Висшия съдебен съвет във връзка с работата на Гражданския съвет, ведно със становищата на сдружение „Сефита” и „Център на НПО - Разград” да бъдат публикувани на сайта на Висшия съдебен съвет, в раздел „Граждански съвет”, моля да гласува. 
„За” – 10, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
Приема се. 
Приключихме по т. 1. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Аз имам предложение към тези организации, които имат желание да изкажат становище по отчета, въпреки че не са го направили писмено, да се даде някакъв срок, да речем в рамките на 10 дни да го направят и да го изпратят. Това е във връзка с предложението, което приехме. Мисълта ми е, че до момента са постъпили 2 писмени становища, ако някоя от другите организации желае също да изрази писмено становище, което да бъде приложено към отчета и публикувано на сайта на Висшия съдебен съвет, да им дадем срок да го направят – примерно в рамките на 10 дни. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Добре, гласувайте го. 
Който е съгласен да се даде 10-дневен срок на всяка една от останалите организации да изрази писмено становище, което да бъде публикувано заедно с отчета на сайта на Висшия съдебен съвет, в раздел „Граждански съвет”, моля да гласува.  
„За” – 10, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
Приема се. 
Преминаваме към т. 2 - Обсъждане по какви статистически данни, отнасящи се до критериите и показателите, предвидени в чл. 198 от ЗСВ, следва да се извършва атестирането на съдиите от Върховния касационен съд, Върховния административен съд, прокурорите от Върховна касационна прокуратура и Върховна административна прокуратура и следователите от Националната следствена служба.  Тази точка беше отложена на миналото заседание поради липса на технологично време. 
Колеги, имате думата. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Имаме становище, то е много кратко. 
Липсва предоставена базова информация по темата от ресорната постоянна комисия на Висшия съдебен съвет. Атестиране на върховни съдии и прокурори се провежда по същите критерии и статистически данни, приложими за магистрати от районно до апелативно ниво включително. Атестирането на върховните магистрати се извършва от Висшия съдебен съвет. Методиката за атестиране трябва да е приложима за всички, включително и за върховните магистрати и следователите от НСлС. В този смисъл чл. 47 от методиката за основните статистически данни би могъл да бъде приложим и при атестиране на магистратите по т. 4 от дневния ред, но съобразено съгласно спецификите на ВКС, ВАС, ВКП, ВАП и НСлС. 
Основният момент е, че ние предлагаме и смятаме, че Висшият съдебен съвет трябва да атестира върховните магистрати, които по наши груби сметки, ако смятаме, че в единия върховен съд са сто, а в другите са 80, максимум ще бъдат с НСлС 250. Ако има добър план, това е постижимо. Но понеже нямаме информация за броя на прокуратурите, ако видим функционалния анализ с новия щат, ще станат примерно към 400. Но понеже знам, че основната забележка ще бъде, че нямате капацитет да го направите като ВСС, ако имате ясен план, план кого и как атестира, това може да се случи много добре. Нашият коментар е, че върховните магистрати не могат да останат без атестация. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Въпросът е критериите какви да бъдат. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: Той председателят на ВКС се е изказал по въпроса. Аз ви предлагам да не концентрираме обсъждането върху атестирането на съдии от двете върховни съдилища, просто защото това няма да издържи, в закона и никъде по света го няма. Да оставим на законодателя да си поправи нещата, да ги направи както е навсякъде по света и както е нормално. Просто няма смисъл ние да хабим усилия и да говорим за атестация на съдии от ВКС и за атестация на съдии от ВАС, защото дори да измислим нещо, то ще е още по-грешно от това, което е написано в закона. 
Що се отнася до останалите, разбира се, има място да се говори по този въпрос, но няма държава в света, в която наистина да се прави атестация, а смисълът ако може някой да го обясни, аз ще бъда много любопитен да го чуя, защото над това просто няма и тази атестация ще бъде най-безсмисленото нещо под слънцето. Защото атестацията е да се знае кой какво и занапред какво му предстои. На нас ни предстои пенсиониране. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Аналогично е и върховните нива в прокуратурите. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: Не е така. Прокуратурата и следствието навсякъде са под контрол. По света няма система, която да атестира съдии от върховния съд, няма кой. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: А атестацията на прокурорите от върховните нива закъде ще послужи? 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: Има закъде да послужи, защото техните актове подлежат на оценка, докато актовете на върховния съд не подлежат на оценка, те могат само с тълкувателни решения да се сменят. 
МИЛКА ИТОВА: Ние получихме от професор Груев едно писмо със становище, че първо трябва да се измени закона по отношение на критериите, които евентуално биха залегнали в методиката, ако въобще се пристъпи към атестиране на върховните магистрати. Ние обаче си зададохме въпроса – ако атестираме примерно върховни магистрати от ВАС, нашето решение ще подлежи на обжалване пред същия този съд и пред същите тези магистрати, които ние атестираме. Освен това лекцията на Верндл е качена на сайта на Висшия съдебен съвет и дискусионния форум. Ние много задълбочено го разпитвахме по отношение на това там атестират ли се върховните магистрати и той ни обясни също така задълбочено, че атестациите са правят в началното ниво, т. е. две периодични атестации преди статута на несменяемост, периодични атестации на най-началните нива, но в едни момент, когато достигнеш определено ниво, оттам нататък не се правят атестации, защото е безсмислено. И каза, че се приема, че тези магистрати са достигнали вече такова ниво, за което не е нужно да се атестират. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: Не, няма кой. Трябва те сами да си го направят. 
МИЛКА ИТОВА: Само в случай ако те кандидатстват за някаква по-висока позиция, примерно заместник-административен ръководител, тогава самият административен ръководител прави атестацията на този магистрат. Както ние направихме на г-жа Панова, когато трябваше да избираме заместници на ВКС. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: При положение, че предложението на председателя на съда е обвързващо за неговите заместници, защо трябва да прави атестация. Законът казва нещо общо. Когато го гледаме конкретно, да, има случаи, в които може би има смисъл да се прави атестация. Това е когато съдия във ВКС или ВАС е избран от външен конкурс. След 3 години той трябва да придобие статут на несменяемост. Тогава може би има смисъл, но тази атестация трябва да я направи съответно ВКС, няма кой друг да я направи. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Дискусията е по принцип. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Само да попитам – бихте ли ми казали, че Комисията по предложенията и атестирането... 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Чл. 204, ал. 2. То е ясно казано. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Да, а сега обсъждаме дали да има методика или да няма. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Ние обсъждаме критериите. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Този въпрос си е специфичен. Не се чувствам експерт в тази област, но бих искала да подкрепя колегата Белазелков и наистина, когато е избран от външен конкурс, трябва да му се направи. Другото е когато го предлагат за заместник на административния ръководител. Може би трябва конкретно да се предложи за тези 2 изключения да се уредят конкретно в закона. 
ПРЕДС ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Нека да не изключваме и хипотезата на конкурса за преместване. 
МИЛКА ИТОВА: Може да се вземе като решение на Гражданския съвет, че този въпрос се отлага. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Аз искам да повторя моето предложение – методиката за атестиране трябва да е приложима за всички, включително и за върховните магистрати, следователи от НСлС. В този смисъл чл. 47 от методиката изразява определените основни статистически данни и биха могли да бъдат приложими при атестиране на магистрати по т. 2 от дневния ред съобразно спецификите на ВКС, ВАС, ВКП, ВАП и НСлС. Това е предложение за акт. 
МИЛКА ИТОВА: Върховните съдии участват и в много други дейности. Участват в тълкувателна дейност, включително като докладчици, готвят проекти на становища на ВКС по дела в Конституционния съд, участват в изпитни комисии. 
БОРИСЛАВ БЕЛАЗЕЛКОВ: Наистина, нека да се осмисли проблемът. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Мога ли да преформулирам решението. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Разбира се. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Колеги, предлагам следната формулировка. 
Предлага на Комисията по предложенията и атестирането да предложи критерии, които да обсъждаме. Ние в момента сме в ситуацията да сме комисията и ние да ги измисляме тези критерии, което според мен е доста несериозно и заради това, ако искат да обсъждаме този въпрос, да ни предложат критерии. 
МИЛКА ИТОВА: Аз въобще поставям въпроса нужно ли е да се атестират. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Най-добре е точката да се оттегли. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Да, най-добре да се отложи. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Добре, колеги, гласувайте за отлагането на т. 2 от настоящия дневен ред. 
„За” – 11, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
Преминаваме към т. 3 - Обсъждане на проект на Правила за формирането, организацията и дейността на комисиите по професионална етика в органите на съдебната власт. 
Проектът ви е изпратен, запознали сте се с него. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: На практика правилата са изготвени по предложения от местните етични комисии от органите на съдебната власт. В работата на етичната комисия се сблъскахме с някои трудности, изобщо по правилата така, както действат, се установи, че не са достатъчно ефективни и затова решихме органите на съдебната власт да кажат своето мнение. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Може би е най-добре да ни бъде обяснено каква е разликата с предишните правила, защото има и допирни точки, има и нови елементи. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Здравейте, колеги. 
На вашето внимание е проект за изменение на правилата за формирането, организацията и дейността на комисиите по професионална етика в органите на съдебната власт. 
Първо, какво наложи да правим такива промени в правилата? 
Практиката го наложи, може би г-жа Карагьозова ви е обяснила, просто има някои празноти, които се налагаше да се запълнят. За целта предоставихме възможност на всички органи на съдебната власт и на съответните местни етични комисии да изпратят свои предложения. Благодарили сме официално и от страницата на Висшия съдебен съвет на тези, които изпратиха предложения, те не бяха никак малко, имаше много интересни, но за съжаление доста от тях противоречаха на закона и нямаше как да бъдат възприети, най-вече за мандатността на комисиите и неща, които са уредени в закона. 
Основната промяна е това кой прави проверките при постъпили сигнали, кой изготвя становищата, когато такива се изискват за участие в конкурс, периодично атестиране и т. н. Нашата практика ни насочи към това да променим досегашните правила в насока местната етична комисия към горестоящия орган на съдебна власт да извършва проверките, когато те са по сигнал. Иначе когато са си обичайните изготвяния на становища във връзка с конкурси и периодично атестиране, те да си се извършват от съответната етична комисия към органа на съдебната власт, в който работи магистрата, с изключение, когато става дума за становища по отношение на административни и заместник-административни ръководители. 
Практиката ни насочи натам, считаме, че по-голяма обективност ще има когато се извършват тези проверки от горните етични комисии, ще се избягва криворазбраната колегиалност и ще могат да бъдат много по-обективни проверките и резултатите от тях. 
Заложили сме като изискване към комисиите, които извършват такива проверки по сигнали, да изслушват и подателя на сигнала, и лицето, магистрата, срещу когото е сигнала, т. е. проверката да бъде пълна, да бъдат всестранно изяснени всички факти и обстоятелства, визирани в сигнала, защото имаме случаи на доста едностранчиво извършени проверки, които налагат връщане, допълнителна проверка и т. н. Практиката на комисията към съвета е показала, че местните етични комисии като правило доста съвестно си вършат работата и правят проверките, но това е проблем, когато един колектив е малък и трябва да се произнасят по отношение на колега, с когото постоянно работят. 
Друга някаква съществена новост – не могат да участват административните ръководители в комисиите, магистрати с дисциплинарно наказание, с висящо дисциплинарно производство, ако срещу някой от членовете на комисията се образува дисциплинарно производство, функциите му се изпълняват от резервния член. 
За самосезирането искаме да бъде ясен източникът на информацията, когато има публикации в медиите. Не на всяка клюка и клевета, която е тиражирана да се обръща внимание. Въвеждаме изискване за регистър на преписките в етичните комисии, тяхното унищожаване, срок на съхранение. 
Кого сезира местната етична комисия ако установи нарушаване на правилата. Има тук два момента, които сме предоставили на колегите, да кажат своето становище – кой дава становище за командированите магистрати, ако има сигнал срещу командирован магистрат кой ще извършва проверката. 
Това, което е на вашето внимание е проект, който също е разпратен до всички органи на съдебната власт и след получаване на тяхното становище ще бъдат приети окончателните правила. 
Новост е това, че органи, в които не може да се сформира местна етична комисия поради малка численост, да имат възможност да имат свой представител в местната етична комисия към горестоящия орган на съдебната власт със съвещателен глас. 
Това е в общи линии. Вие ако имате идеи, забележки, предложения. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Ние имаме. 
Смитаме за напредък предложението за приемане на нови правила за формирането, организацията и дейността на комисията по професионална етика в органите на съдебната власт. Подобен подход подобрява практиката по приложението на Кодекса за етичното поведение на българските магистрати. При анализ на проекта на правила смятаме за необходимо да се направят промени в структурата и съдържанието, които предлагаме. 
Структура на правилата. 
Според нас е необходимо да се положат още усилия да се подобри структурата на представения документ, бихме предложили да се въведат раздели или глави, които да са наименувани, например – структура и състава процедури за избор на комисии, функции, правомощия, мандат, разглеждане на сигнали и производства. В момента така представен документът е много по-добър от предишния, но не е структуриран, както трябва да изглежда един документ. 
По съдържанието на правилата – т. 2. 
Комисии по професионална етика се избират към всички органи на съдебната власт с числен състав над 6 магистрати. Според нас е необходимо изрично да се посочи численият състав, да се състои от нечетен брой и съответно да се прецизира на 5 или 7. Ако обаче гледаме немския опит, който е интересен, аз прочетох лекцията, там са винаги четни. Но според нас е хубаво да се посочи и какъв да бъде броят. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Имаше предложения точно в тази насока – брой, състав, мандатност, но там има законови изисквания. 
Ще ви помоля всички предложения, които имате да ни ги предоставите писмено. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: В т. 3, ал. 3 – за членове на комисиите не се избират магистрати, които изтърпяват наложено им дисциплинарно наказание и срещу тях има висящо дисциплинарно производство. Според нас текстът изключва магистрати, които са изтърпели предишно дисциплинарно наказание. Бих ви предложил да не се избират за членове и магистрати, които са имали наложено преди дисциплинарно наказание, но ние смятаме, че командировани магистрати също не трябва да бъдат избирани за членовете на комисия в съответния орган на съдебна власт, където са командировани, поради това, че те нямат статут. 
В т. 6 – непосредствено след избора членовете на комисиите си избират председател. Изборът на председател е важен в дейността на комисията, председателят отговаря за управлението и организацията на комисията и представлява сред обществото, затова ние предлагаме изборът да бъде пряк. Общото събрание да го избира, защото е смешно 3 човека да си изберат председател. Ако искаме да увеличим ролята на комисиите по етика. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Това също е законова уредба. Законодателят така го е написал. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Каквито и да са нашите желания, ние не можем да променим закона. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Ние ще направим предложение за законови промени, да не изнервяме допълнително Висшия съдебен съвет с това, което прави. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Това е дискусия, ние дискутираме. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Има много хубави предложения от местни етични комисии, но те са в противоречие със закона. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: В т. 12 ние предлагаме да се добави „Кодекса за етично поведение”, не само професионална етика, защото има документ, който се следи. Да не ви чета целия текст. 
Относно т. 15 – съхранението на материали 5 години, ние предлагаме да са 10 години. 
Предлагаме да добавите нов срок, в който да бъдат избрани новите комисии, примерно 7 май по т. 20а. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Те са с мандат, ако не им е изтекъл мандата, как ще им дадем изрично срок?
ЯСЕН ТОДОРОВ: Ние не избираме сега нови комисии, въвеждаме нови правила само. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Но хубаво е по някакъв начин да го урегулират, защото ги променят в движение поне. Вие променяте в движение правилата на избрани комисии, които вече работят. Добре е според мен да помислим за синхронизация на този документ с избрания мандат. Не говоря да прекъсваме мандата. Вие решете. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Е как съдиите работят с един НК, а после като го сменят – с другия?
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Добре. Нещо, което ЗСВ не ограничава Висшия съдебен съвет и смятаме, че е важно, всички съдилища да публикуват в интернет-страницата си информация за състава и дейността на етичните комисии, всички наблюдавани съдилища, може би трябва и прокуратури, да оповестят публично поименния доклад на етичните комисии, вътрешните правила и  дейността им. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Мисля, че е разумно това, което казахте за структурата на правилата, това е разумно предложение. Дискусионно е предложението за това дали да имат право да участват хора с вече изтекли и заличени дисциплинарни наказания, според мен това е дискриминационна мярка. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Къде го пише? 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: В ЗСВ пише, че в едногодишен срок след изтичане на наказанието, то се заличава. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Аз знам, че се заличава. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Иначе ще е дискриминация, не може цял живот да си носиш черна точка. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Това ще бъде подложено на дискусия. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Ако ви е удобно човек, който е бил наказван и след това да влезе да проверява колегите си. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Вижте сега, то има наказание и наказание. Има наказания за неизпълнение на служебните задължения. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Ако е нещо леко, имаш наказание, изтърпяваш, заличават се последиците от наказанието. Не може 10-20 години да го влачим за нещо. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Освен становището на г-н Милков има ли други становища?
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Аз приветствам усилията да се създават нови правила за работата на етичните комисии, защото в СГС имаме определен проблем с етичните комисии и той е следният – никой не иска да бъде включен, защото само 3 човека, плюс резервен член, за толкова много колеги трябва да се дават становища и колегите просто не желаят да вършат тази работа. И да ви кажа е много трудно и дойдоха да агитират да искаме да не са трима, ами ако може да са 5 поне, за да може да се свърши работата, която е много. 
Приветствам самото изготвяне на становище от по-горната инстанция, за мен това е крачка напред и смятам, че така трябва да бъде. 
Това, което не ми е ясно, моля ви да ми го разясните, не можах да разбера чл. 14 – какво административният ръководител не може да препраща? Кои сигнали къде не може да препраща? 
ЕЛКА АТАНАСОВА: Които са извън приложното поле на кодекса. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Къде да ги препраща? 
ЕЛКА АТАНАСОВА: В комисията. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Само че не пише. 
ЕЛКА АТАНАСОВА: Систематичното тълкуване от предходния член. Да, може да се напише още малко по-ясно, да се редактира по-добре.
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Добре. 
Поддържам г-н Милков от гледна точка на това, че може би трябва да се структурира малко по-добре. Като почнах да чета, видях, че не пише дали му се връчват на съответния колега, дава ли му се възможност да бъде изслушан, просто някакси са разбъркани като текстове, това е останало от предишните правила. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Да, това е проект, не са окончателните правила. Затова съм абсолютно съгласен, че като структура трябва да се оправи малко. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: И не е моментът сега, но в чл. 15 „основанията за образуване се завеждат” ми звучи малко така. Да пише сигналите или нещо друго, самите основания да се завеждат не ми звучи добре. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Материалите дали основание за образуване на проверката. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Да, ето така. Това е. Като цяло приветстваме, че ще бъдат създадени нови правила и идеята за становище от по-горната инстанция. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Ние искаме да актуализираме и въпросника, който е към местните етични комисии. За там ако имате предложения, давайте ги. Въпросникът е качен на сайта на Висшия съдебен съвет. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Първо, според мен не са нови правилата, а се доусъвършенстват старите и то в добрия смисъл на думата. Наистина старите правила имаха определени недостатъци, които пораждаха трудности при действието на комисиите чисто практически. Може би най-същественият проблем беше именно зависимостта на членовете на комисията от административния ръководител. Никой не може да ме убеди, че винаги е обективна оценката на етичните качества на административния ръководител от неговите подчинени. Ако е някакъв светец административния ръководител, най-вероятно това се постига, но невинаги се случва така в системата. 
По този повод само не можах да разбера когато етичната комисия работи при сигнал срещу магистрата, проверката се извършва от етичната комисия на горестоящия орган. При даване на становище за конкурси и атестации пак ли е от комисията на горестоящия орган?
ЯСЕН ТОДОРОВ: Не. За редовите магистратите – комисията от съответния орган. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Ако комисията по някакъв начин трябва да даде някаква оценка не при тези две хипотези – на административен ръководител и на заместник, тогава коя комисия дава становище? 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Горната. При всички случаи за заместниците горната комисия. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Не е написано точно така. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: То няма друга хипотеза. Становищата са при конкурс, периодично атестиране. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Като погледнем има поне два варианта, в които може да се стигне дотам да се оцени дейността на административния ръководител, а не е записано изрично. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: При всички случаи принципът е административният ръководител да получава становище или проверка по сигнал да се извършва от горната. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Тогава го запишете. Но може и да не е проверка по сигнала, а пак да се наложи да оцени административния ръководител под някаква форма. Някъде изрично да се запише, че винаги, когато трябва да се оценят. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: С това сме съгласни. Вие просто считате, че не става ясно. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Има две – три хипотези, в които може да се оцени. При сигнали на граждани е ясно. Тук пише – когато комисията по професионална етика и превенция на корупция във Висшия съдебен съвет може да възложи проверка. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Ние винаги възлагаме, то затова дойде идеята за промяна в правилата. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Публикации в медиите – това не е сигнал. Ако касае административния ръководител...
ЯСЕН ТОДОРОВ: На горестоящата комисия задължително. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Ако се самосезира?
ЯСЕН ТОДОРОВ: Ако се самосериза, ще се самосезира горната. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Или почне като сигнал за действията на един магистрат, в един момент се окаже, че са двама и вторият е административен ръководител или заместника му. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Тогава ще отиде в горната. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Как ще отиде, не е записано изрично? 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Просто искате да бъде записано. Добре. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Административният ръководител има доста повече изисквания, които му възлага Етичният кодекс, затова трябва да е по-горната. Дори едно изключение да има, по-добре да е записано. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Не е имало изключения. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Аз ще бъда съвсем кратък. Става въпрос за т. 2, в която пише – комисиите по професионална етика се избират към всички органи на съдебната власт с числен състав над 6 магистрати. Ако правилно разбирам, комисиите се състоят само от магистрати. В тази връзка искам да кажа, че по наша представа етиката не е професионална категория и ако нормативно е изискването да бъдат магистрати хората в комисията, е разумно към тези комисии да се помисли да се създаде някакъв съвещателен орган. В смисъл да могат да ползват съвещателен глас. Имам предвид адвокати, съдебни заседатели, вещи лица, хора, които също имат поглед върху поведението на магистратите. Мисля, че ще е полезно. А и ще е по-полезно от гледна точка на това, че ще доближат тези решения до обществената представа, по-широка публичност могат да придобият. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Това е малко по-революционно предложение в чл. 9, накрая последното изречение – при събирането на информацията за становището си и при необходимост комисиите могат да си взаимодействат с компетентни по смисъла на закона органи и институции и ние въведохме задължение за пълно и обективно изследване на фактите и обстоятелствата, което означава събиране на информация от всякакви източници, включително и адвокати, граждани. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Бихте ли се съгласили с нашето предложение да отпадне думата „могат” в този текст. Бихте ли обсъдили нашето предложение? 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Ще го обсъдим, разбира се, всички предложения обсъждаме. Всички предложения, които сте дали, ще бъдат разгледани и ще бъде изготвен окончателен вариант, който пак ще седнем и ще го обсъдим. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Едно предложение от наша страна. В т. 12 смятаме, че е важно да бъде кумулативно предоставянето на резултатите от проверката както на административния ръководител, така и на комисията по професионална етика. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Да не е „или”, а да е „и”? 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Да. Защото най-малкото мислим, че е важно за вас да имате информация и да не е само до административния ръководител. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Информация да постъпва и на двете места. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: И пак към т. 12 – срокът за произнасяне на комисията не следва да бъде по-дълъг от 30 дни. Срокът трябва да бъде точно определен според мен, защото може да стане така, че комисията да не се произнесе. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Когато не могат да се произнесат в 30-дневен срок, обикновено пишат до нас и ние, без това да е нормативно уредено, удължаваме срока. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Това е предложение за улесняване на вашата работа. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Практиката познава случаи, когато няколко месеца може да не се произнесе комисията. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Извинете, по повод предложението вместо „или” да е „и” по принцип е много правилно, само може би възниква една колизия между правомощията за налагане административно наказание. Двете леки наказания са от административния ръководител, двете тежки са в правомощията на Висшия съдебен съвет. Да не се получи объркване при прилагането на правомощията. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Тук в членовете между 12 и 19 малко се преповтарят и там се казва именно това, че когато е за малките наказания...
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: То и в ЗСВ го пише. Въпросът е, че ако постоянно ви се изпращат на вас тези проверки, които засягат или могат да ангажират налагането на най-лекото наказание, а вие същевременно прецените нещо друго и тръгнете да изисквате преписката, за да прецените. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Ще ви кажа на практика как процедираме, когато ние възлагаме проверки на местната етична комисия и се констатират нарушения, ние запитваме административния ръководител дали ще упражни правомощията си и в зависимост от неговия отговор и ние предприемаме някакви действия, ако той не предприеме. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Значи това може да бъде спестено, защото вие ще получите информацията без записване и ще можете да я прецените веднага. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Тук въпросът е резонен, защото примерно извършва комисията проверка, невъзложена от нас, и констатира някакво нарушение, което не е много тежко и го праща и на административния ръководител, и на нас. Идеята е да не стане дублаж. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: В крайна сметка пак ви информира за това какво отношение е взел, ако наложи наказание. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Не е задължен. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Ние тук пак трябва да запитаме, ако дойде такава информация, ние нямаме друг ход освен пак да запитаме административния ръководител ще упражни ли правомощията си. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Имах предвид да не стане голямо объркване при преноса на информация към вас. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Според мен на г-жа Гяурова е резонна забележката, защото може да се получи така да не стигне до нас никаква информация, само при административния ръководител и той ако не предприеме никакви мерки и жаргонно казано да се потули случаят. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Според мен когато се прецизират и систематизират правилата вече ще се изчистят тестовете. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Най-вероятно ще има и други становища по проекта, защото ние сме го разпратили. А окончателният вариант пак ще го разгледаме. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Срокът мисля, че беше 40 дни. Надяваме се преди съдебната ваканция да са приключили и влезли на съвет и да си влязат в окончателната редакция. 
ЦВЕТАНКА СПАСОВА: Нека да гласуваме едно решение за съобразяване с предложенията от дискусията. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Ние ще разгледаме вашите предложения, заедно с предложенията на органите. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Ако искате гласувайте направените предложения – те да бъдат внесени в КПЕПК за разглеждане. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Решение може да има и в тази насока, че след изготвяне на окончателния вариант на правилата, същите ще бъдат внесени отново в съвета за окончателно приемане. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Имам едно предложение за допълнение към това – предложенията, които при обсъждането са били приети и не се възприемат от комисията, т. е. тези, които се отхвърлят, да бъдат мотивирани поради каква причина не се приема някое от предложенията, които са направени в Гражданския съвет. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Дали не можем да добавим и това предложение за промяна в закона във връзка с този количествен проблем, който се получава и в СГС, в големите съдилища. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Господин Георгиев, моля да формулирате акта точно и да вървим нататък, готови сме вече. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Мисля, че трябва да бъде, че приемаме решение направените предложения да бъдат внесени в КПЕПК, като тези, които не се възприемат да бъдат мотивирани, включително се обръщаме към Висшия съдебен съвет с предложения за иницииране на законодателна промяна във връзка с оптимизиране на работата на комисиите в големите съдилища. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Чрез министъра на правосъдието. 
ЯСЕН ТОДОРОВ: Аз ви предлагам и вие да имате конкретни предложения за промяна в закона. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Ще го направим, да, писмено. Можем да включим и срок тогава. Примерно 10 дена или 2 седмици. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Господин Милков, ще помоля да се допълни освен министъра на правосъдието и правната комисия на Народното събрание, тъй като ние сме гражданска организация и можем да се обръщаме към тях по съответния ред. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Много добро предложение, нека да гласуваме. 
„За” – 11, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Преминаваме  към следваща точка - Правила за действие на Гражданския съвет към Висшия съдебен съвет. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Ние имаме предложение. 
За подобряване дейността на Гражданския съвет и повишаване на неговата ефективност е необходимо да се подобрят процедурите за работа, ние имаме 4 предложения, сега ще ви ги предоставя. 
Аз мога да ги прочета. Ние предлагаме да подобрим процедурите за работа. Как се събираме, какви решения вземаме и публикуване на нашите актове. 
В глава V, т. 1 предлагаме допълнение в текста – Гражданският съвет заседава съвместно с най-малко 5 члена на Висшия съдебен съвет, което е 1/5 от целия, чиито имена се вписват в протокола. Искаме да го обвържем ако нямаме 5 представители на Висшия съдебен съвет, няма да правим заседание, което показва, че не им е важно на Висшия съдебен съвет. Някой път се случва, да. 
Предлагаме нова точка 10.2 – актовете на Гражданския съвет се публикуват на страницата на Висшия съдебен съвет в срок от 7 или 10 дни от провеждането на последното заседание. 
Точка 13 – протоколът от заседанието се подписва от съпредседателите и от техническия сътрудник, след което се публикува на интернет-страницата на Висшия съдебен съвет в срок от 7-10 дни от провеждането им. Там смятам, че ще избягаме от това, което винаги г-н Герджиков ни напомня, че не се публикуват подробно протоколите. 
Следващо предложение - точка 15 – актовете на Гражданския съвет се разглеждат от съответната комисия на Висшия съдебен съвет и се внасят задължително за разглеждане на заседание в срок не по-късно от 20 дни. Висшия съдебен съвет се произнася в срок от 10 дни с мотивирано решение, всъщност ние подобряваме процедурата, че Висшия съдебен съвет до момента не се е произнасял или е закъснявал или когато иска, тогава се произнася. Ние поставяме срок. 
Това са нашите предложения. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Други предложения има ли? 
ЦВЕТАНКА СПАСОВА: Ние намираме, че направените промени в Правилата за действие на Гражданския съвет в по-голямата си част са разумни и може би е необходимо едно доуточняване. В обсъждането от ръководството на СЮБ поговорихме за предложените 5 члена на Висшия съдебен съвет като условие за провеждане на заседанията. Доколкото виждам практиката е, че наистина винаги има поне 5 члена и ми се струва, че по някакъв начин е добре да бъде обвързано и с конкретния дневен ред на конкретното заседание на Гражданския съвет. Така че може би трябва да се промени формулировката, защото само формално изискването за тези 5 члена на практика ще блокира работата на Гражданския съвет. Ако се обсъжда проблем, който е в периметъра да кажем само на 2-3 комисии? Нека да помислим по въпроса как да бъде по-прецизно формулирано. 
По предложението за нова точка 10.2 в глава V, кои са актовете? Може би решенията. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: В правилата пише актовете. 
ЦВЕТАНКА СПАСОВА: Добре. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: На мен ми се струва, че обвързването с конкретна цифра може да спъне работата на Гражданския съвет. Ако реши Висшият съдебен съвет, че не му трябва да заседава този Граждански съвет, той може да бламира работата постоянно. Не бива да си слагаме сами прът в колелото на прогреса. След като не присъстват, не се интересуват, това ще бъде обсъдено, ще му се даде публичност. Ако го няма в правилата изрично, не реши да се впише, но да се обвързва заседанието на Гражданския съвет с численото присъствие на членове на Висшия съдебен съвет, според мен е неразумно. Това може да има лоши последици. Не подозирам в никакъв случай такъв вероятен умисъл в членовете на Висшия съдебен съвет, но логически е възможно да се случи такава ситуация. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Аз в тази връзка бих искала да кажа, че в момента формулировката е, че всяка една от постоянните комисии определя поне по един свой член за участие в Гражданския съвет, което на практика означава, че тук може да имаме 11 члена от Висшия съдебен съвет. Може би да се разшири този текст, като се напише в зависимост от дневния ред, без да обвързваме необходимостта от легитимност, защото може да предизвикаме обратния ефект. В момента наистина виждаме сериозно присъствие на Висшия съдебен съвет. По-скоро да стимулираме това, което се случва в момента, а не да сме контра. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Дневният ред се определя, от една страна, по предложение на организациите, в които членуват в Гражданския съвет, от друга страна от самия Висш съдебен съвет във връзка с решенията и правилата за работа, които приемаме. В този смисъл аз не мисля, че е имало досега хипотеза, в която Висшият съдебен съвет предлагайки и съгласявайки се с дневния ред, да е показал незаинтересуваност. Броят на колегите, които участват действително зависи от темите, които са предложени за обсъждане. 
Аз имам предложение след като всеки вас изрази своето становище по правилата, все пак да създадем една работна група, така както подходихме при изработването на самите правила, която да обобщи и да предложи промените в правилата за действие както на Гражданския съвет, така и на Висшия съдебен съвет. Ние между другото при приемането на другите правила ние имахме сериозен спор дали те се приемат за сведение, дали се одобряват от Висшия съдебен съвет като вид санкция за това, че възприема правилата като свои, но да кажем това е въпрос, който ще решаваме впоследствие, ние имаме вече някакъв опит в тази насока. Това е моето предложение. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Искам да коментирам това, което е по т. 1 на глава V записано, че трябва да присъстват задължително членове от Висшия съдебен съвет на заседанията. Според мен това не е разумно, най-малкото правим нещо като зависим орган. Така или иначе Гражданския съвет като се събере, като има кворум и състави свой акт, Висшият съдебен съвет винаги може да се запознае с него, с обсъжданията и решенията на Гражданския съвет и по-насетне да изрази свое становище. 
По т. 15, това, което е записано, искам да напомня, че ние вече взехме решение, разгледахме в какъв срок трябва да се разглеждат нещата и по този въпрос сме излезли с акт №8. За съжаление обаче тази промяна, която ние приехме през м. ноември довчера не беше отразена в правилата, по които работим, тези, които са на страницата на Висшия съдебен съвет. Там нашето решение беше до 1 месец да се извършва това разглеждане. Освен това искам още само две неща да кажа накратко. 
Както и преди съм казвал, имаме проблем с избора на съпредседател от Висшия съдебен съвет, този въпрос трябва да го решим в правилата. Тоест този съпредседател не се избира на ротационен принцип, а е избран с решение на Висшия съдебен съвет. В правилата пише, че двамата съпредседатели се избират на ротационен принцип за срок от 6 месеца, чрез жребий. 
Имаме проблеми и с точката за актовете на Гражданския съвет, тъй като в правилата ни пише, че те задължително се внасят за разглеждане на заседание на Висшия съдебен съвет. От протоколите на Висшия съдебен съвет досега ние не индикираме нито един случай да е бил разгледат акт на Гражданския съвет. Така че ако няма да се разглеждат, поне да си го променим в правилата и да спрем да приказваме. 
Това е, което исках да кажа. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: За тези 4 предложения според мен работна група не е необходима, трябва да кажем тук дали сме съгласни или не сме съгласни с тях. Аз мисля, че можем да гласуваме съвсем спокойно. 
По първата точка наистина се обвързваме с присъствието на членове на съвета, и може би това, което каза Биляна и колегата от СЮБ, най-добре е да се обвърже с дневния ред и със съответната комисия, която отговаря за съответната тема, която ще дискутираме, но да я няма бройката 5 човека, за да не си блокираме работата. Винаги присъстват достатъчно членове на Висшия съдебен съвет, които взимат достатъчно активно участие. 
Що се отнася до сроковете, които са дадени тук по 7-10 дни от провеждане на последното заседание, аз лично смятам, че срокът трябва да бъде 15 дни, за да има реалистичност в тези срокове. 
По т. 15 не знам, ние там сме приели едномесечен срок, тук в предложението се иска 10-дневен срок, но ми се вижда кратък. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: На предишни заседания по повод промени в правилата г-н Иванов препоръча и ние го приехме тогава, да се предлагат на едно заседание, но тъй като те касаят всичките организации, да се приемат на следващото заседание. Това за информация просто. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Те не са предложени сега на заседанието, а предварително са раздадени. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да, добре. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Няма проблем да ги гласуваме другия път да се изкажат още организации, но не ми се струва необходимо да правим работна група за 4 точки. 
Господин Милков, сигурно ще се съгласите, че има един консенсус срещу количествената оценка, която сте направили и предлагам да я оттеглите просто. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Предложенията трябва да се гласуват. 
ЩЕРЬО НОЖАРОВ: Имаше предложение от Съюза на юристите. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Има предложения, дайте да ги гласуваме и ще се разбере кое се приема и кое не. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Само една бележка. Предложените срокове във второто и третото изменение са изключително кратки, защото имаме един-единствен технически сътрудник, самото снемане и правенето на протокола от заседанието е тежко и затова се и бави публикацията, само по технически причини, по никакви други причини не се бави публикуването. Ако сложим 7-дневен срок, това означава никога да не го спазим. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Ние това коментирахме вчера с г-н Герджиков, че забележките ни са по тези кратки срокове, защото не знаем технически как би могло да се осъществи. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Колеги, благодаря ви за коментарите, аз съм склонен да оттегля т. 1 по глава V от предложението и го оттеглям. 
Относно новата т. 10.2 и т. 13 аз смятам за разумно предложението 15 дни и правя формално предложение да се фиксират 15. 
Относно т. 15 съгласен съм с предложението на колегите от СЮБ и на г-н Герджиков, разбира се, погледнах и последната редакция на т. 15 и т. 16. Единственото ми предложение е да остане, че Висшият съдебен съвет се произнася с мотивирано решение. Сроковете можем да ги променяме. Но да пише изрично в т. 15, защото т. 16 дори според мен може да отпадне или тя да се редактира. Просто това, което съм ви предоставил – Висшият съдебен съвет се произнася в срок примерно 15 дни с мотивирано решение. Това е важно за нас и виждате, че в момента там имаме проблем, че Висшият съдебен съвет няма мотивирани решения по нашите актове. Имаме проблем. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Сега ми хрумна дали мислите, че е резонно, ако Висшият съдебен съвет на свое заседание разглежда акт на Гражданския съвет, да присъства задължително представител на Гражданския съвет или поне съпредседателя на Гражданския съвет, който при нужда даде някакви обяснения или пък да отговори. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Който иска, да ходи, да не го ограничаваме. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Просто предлагам, но дали има резон такова нещо, щом като се иска мотивирано становище на Висшия съдебен съвет, може би е необходимо Гражданският съвет да обясни конкретния акт, просто да участва. 
ЩЕРЬО НОЖАРОВ: Вносителят може би, все пак, ако ще трябва да го обясни. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Можем да го направим „вносителят и съпредседателите”. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Просто сега ми хрумна. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: В тази връзка да подсетя Висшия съдебен съвет, че ще ни кани на заседание. Обещаха. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Това смятах да го предложа в т. 7. 
Колеги, предлагам да гласуваме текст по текст, те останаха 3. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Вашето предложение за комисиите да го формулирате после, след като минем по точките на г-н Милков. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Предлагам да гласуваме глава V, т. 10.2 – актовете на Гражданския съвет се публикуват на страницата на Висшия съдебен съвет в срок от 15 дни от провеждане на последното заседание. 
„За” – 11, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
Приема се. 
Следващото е т. 13 – протоколът от заседанието се подписва от съпредседателите и от техническия сътрудник, след което се публикуват на интернет-страницата на Висшия съдебен съвет в срок от 15 дни от провеждането. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Не от провеждането, от подписването. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Ако е от изготвянето ще бъде тогава 7 дни. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Подписването може да продължи 10 дни и вие да ни задължите. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Вижте сега, нямаме срок от подписването. Имаме ли срок кога ще се подпишат протоколите? Да сложим там срок за подписването и от него да броим. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Не, един общ срок от заседанията. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: ОТ заседанията. Да го направим 20 дни от заседанието. Пък кога ще се подпише... 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Добре, гласувайте. 
„За” – 11, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
Приема се. 
ЦВЕТАНКА СПАСОВА: Струва ми се, че срокът по т. 10.2 и срокът по т. 13 може би трябва да е един и същ, тъй като в протокола на практика се отразяват актовете и тяхната формулировка. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Актовете казаха, че могат да се изготвят по-рано. То това беше презумпцията и затова го намалихме на 15. Ние днес ще имаме 3 акта. 
Точка 15 – актовете на Гражданския съвет се разглеждат от съответната комисия на Висшия съдебен съвет и се внасят задължително за разглеждане на заседание на Висшия съдебен съвет в срок не по-късно от 20 дни. Висшият съдебен съвет се произнася в срок от 15 дни с мотивирано решение. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Може да не е включено в дневния ред, тук това трябва да съобразим. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Казваме, че се внасят в срок до 20 дни. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Господин Милков, как го виждате, това са актовете, те нали са разгледани от ресорната комисия? И тя е предложила някакво решение. Изрично ли трябва да посочваме, че това решение е взето на основание акт на Гражданския съвет? 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Така пише в правилата ни в момента. Затова казваме ако няма да е тази процедура, ще трябва да променим правилата. Но в момента от всичките нямаме нито един внесен във Висшия съдебен съвет. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Всички са внесени чрез решение на комисията. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Това не е достатъчно. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Правилата казват друго – първо в комисиите, след това в заседание на Висшия съдебен съвет. Или текста да променяме? 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Тогава изрично трябва да се посочва, че това решение на комисията е взето по акт. На практика няма случай, в който акт да не е взет предвид. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Предлагам текстът да бъде – Висшият съдебен съвет се произнася в срок до 15 дни с мотивирано решение. Само това променям в движение.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Господин Милков, нека да не променяме срока, който в момента е до 1 месец. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Добре, оттеглям, само да добавим ново изречение – Висшият съдебен съвет се произнася в срок от 15 дни с мотивирано решение. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Господин Милков, вижте примерът с методиката. Искате публично обсъждане на една голяма част от стратегическите въпроси, които трябва да бъдат решени с правила или с други актове на съвета. Как да го обвържем с този 15-дневен срок? 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Има нещо, което се пропуска – дневният ред на Висшия съдебен съвет, който си се определя от съответните комисии. Може би трябва да се съобразим с дневния ред. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Някой предложил ли е да го внесе в дневния ред? Дневният ред се прави от комисиите, от председателстващия и се подписва от министъра. Той се изготвя седмица преди това, плюс това се знае за месец напред – за атестиране, за назначаване, те си знаят. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Да, но пак казвам – актовете се отнасят за стратегически документи, които тепърва ще подлежат на публично обсъждане, тепърва ще бъдат внасяни и разпращани по органите за становища, как да стане? 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Ето конкретният пример от днес, проектът за правила. Вие сте дали вашите становища, г-н Тодоров обясни, че ще очаква становища и от органите на съдебната власт, това не може да се случи в срок от 15 дни. След това ще бъдат обсъдени в комисията отново. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Това може да се случи, защото Висшият съдебен съвет може да излезе с решение, че ще бъде разгледано след 3 месеца. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: А кому е нужно това? Нали е важно да се разгледат предложенията. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Може би т. 15 да се разшири съобразно дневния ред на Висшия съдебен съвет. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Да де, ама той ако никога не го вкара в дневния ред? 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Ако пише само, че задължително се разглеждат. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: След като бъде изготвен проект от комисията, както вие самите гласувахте, той ще бъде веднъж приет като проект вероятно от Висшия съдебен съвет, след това ще бъде отново внесен на заседание на Гражданския съвет и след цялата тази процедура ще бъде гласуван като окончателен вариант. Къде вие виждате пренебрегване на ролята на актовете на Гражданския съвет, макар че не попада в разписаната процедура на чл. 15 от правилата?  В крайна сметка хипотезите са по-разнообразни от това, което е предвидено в правилата и съвсем не означава, че когато случилото се в действителност не следва този ред, който е в чл. 15, че актовете на Гражданския съвет и становищата на организациите са били пренебрегнати. Не казвам, че всичко е идеално и че няма случаи, в които актовете, мисля, че беше за тези с експертизите, не са стигнали до Висшия съдебен съвет във вида, в който вие го разбирате, но в много от случаите включително и правилата за кариерното израстване на съдиите, прокурорите и следователите Комисията по правни въпроси публикува пълен стенографски протокол точно за да се види всяко едно от предложенията – какво е било становището на комисията, прието ли е, не е ли прието и ако не е прието какви са мотивите за това. Аз мисля, че това не означава, че актът не е разгледан. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Във връзка с това, което говорим за разглеждането на актовете аз ще ви кажа как стоят нещата от практическа гледна точка. 
Акт №1 на Гражданския съвет, който е внесен през м. май миналата година, до момента по него са разгледани 2 точки от общо осемте, които съдържа. Само по т. 4 и по т. 6. По останалите точки – мълчанието е всепоглъщащо. Поради което считам, че е разумно предложението на г-н Милков да се въведат някакви разумни срокове, ако не ги възприеме Висшият съдебен съвет или има друго предложение, пак може да го обсъдим. В тази връзка предлагам да подложите на гласуване предложението така, както беше формулирано – с двата срока – 1 месец и 15 дни. 
НЕДА ГРОЗЕВА: А не може ли там, където се публикуват актовете на Гражданския съвет, в подстраниците, най-долу са изброени самите актове и просто да се добавят графи, в които да пише кога е обсъден самият акт в съответната комисия и след това кога в заседание на Висшия съдебен съвет. Ако е възможно ще бъде голямо улеснение. По този начин ще може да се проследи чисто времевата практика. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Това трябва да го обсъдим с колегите от IT-отдела. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Аз си мисля, че г-жа Ковачева се притеснява от думата задължително. Може би ако стане – актовете се внасят за разглеждане в съответната комисия и се внасят за разглеждане в сроковете, но без задължително. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: То в момента така пише – задължително. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Затова търпим критики. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Аз съм съгласен с вас, оттеглям всичко и предлагам текстът да стане – Висшият съдебен съвет се произнася в срок от 15 дни с мотивирано решение. Това да се добави в т. 15 накрая. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Но това означава, че нашият акт е свързан с конкретна тема, това означава ние да определяме дневния ред на Висшия съдебен съвет, което е противозаконно, дневният ред се утвърждава от министъра на правосъдието. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Те сами си го определят. Едната седмица министърът е тук, другата седмица я няма. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Това не значи, че не е разписан дневният ред. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Не може да налагаме Висшият съдебен съвет какво да прави. Ние си имаме някакви собствени неща, но тук идеята е да намираме допирна точка между нашите и техните. В случая като налагаме срок, влизаме според мен в една почти противозаконна ситуация. Аз мисля, че е достатъчно, че е задължително, да го разширим и да вкараме съобразно дневния ред на Висшия съдебен съвет и да остане. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Аз затова споменах преди малко за дневния ред. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Предложете конкретно предложение. 
	ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Предлагам да прекратим обсъжданията и да гласуваме направеното предложение от г-н Милков. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Добре, приема се. 
Подлагаме на гласуване т. 15, както е предложена от г-н Милков. 
Господин Милков, прочетете я за последно. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Висшият съдебен съвет се произнася в срок до 15 дни с мотивирано решение. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Чакайте, чакайте.
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Ето я точката в момента както е в правилата, прочетете си я. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Внася се в съответната комисия, а тя какво прави? Приема ли ги, не ги ли приема и т. н. Тя ги разглежда и какво? Взима решение по тях ли, какво? Одобрява ги, не ги одобрява. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: То не е конкретно решение. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: В такъв случай какво внасяме след това? Кой ги внася във Висшия съдебен съвет. Плюс това във Висшия съдебен съвет не се внася нашия акт. Той е обсъден на комисия, тя трябва да каже – това приема, това не приема и мотивирано отказва или се съгласява с нашите предложения, нали така?
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Нека да го отложим за другия път. Много време изгубихме, по-добре за следващото заседание да се отложи. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: И за другото заседание да се включи предложението на Съюза на юристите. 
Да отложим глава V, т. 15. Гласувайте, колеги. 
„За” – 11, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Преминаваме към т. 5 - обсъждане на предложения за теми за анкети, проучващи общественото мнение за работата на Висшия съдебен съвет и съдебната власт сред ключовите общности. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Аз искам да го обсъдим защото как това нещо е съотнесено към проекта на Висшия съдебен съвет по ОПАК, включва ли се по някакъв начин нашата работа в този проект? 
СВЕТЛА ИВАНОВА: Не е съотнесено, практически то дори не е предвидено в проекта, защото ако беше предвидено в проекта щеше по реда на проекта да се намери начина да се осъществи. Въпросът е, че ние имаме желание това да бъде една отправна точка, за да видим ефекта на проекта и тъй като просто самите теми, които бяха спуснати от ОПАК, вие знаете, че те определят параметрите на проекта не беше предвидено извършването на едно такова анкетно проучване и предвид правилата за действие на Гражданския съвет, според които Гражданският съвет оказва експертна помощ на комисиите и на Висшия съдебен съвет, ние се обърнахме към вас с молба именно за такава експертна помощ. Доколкото си спомням тогава, когато се разглеждаше молбата ни, се обединихме около идеята, че комисията ще формулира някакви теми, които я интересуват сред ключовите общности в комуникационната си политика, и според експертизата на различните организации, според техните налични данни или според възможността те като организации да участват в различни донорски програми за проекти, в които ние бихме могли да партнираме, въз основа на темите, които сме предложили, да се види как точно биха могли да се осъществят от различните организации, членове на Гражданския съвет, анкетните проучвания според ключовите общности. Ние сме ги формулирали като теми, защото нямаме експертизата да формулираме въпросите така, че резултатите от тях да имат представителност и да имат обективна резултатност. Това е нещо, което очакваме евентуално от експертите, с които вие разполагате или от информацията, с която разполагате. От това ще се роди комуникационната стратегия на цялата съдебна система, както и някои съпътстващи информационни кампании. Вие можете да видите подробно проекта, има резюме публикувано на страницата на Висшия съдебен съвет в специална рубрика. 
Това е, което мога да кажа. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Аз предложих това да влезе в дневния ред, защото прочетох проекта и не ми стана ясно. В дейност 3 е разписано „разработване на комуникационната стратегия на съдебната власт” и една от поддейностите е събиране и анализиране на данни за състоянието на комуникациите в съдебната власт. Това, което ние коментирахме тук...
СВЕТЛА ИВАНОВА: Не, не. Става въпрос по-скоро за проучване на всички комуникационни канали, които съществуват в съдебната власт между органите, между органите и обществото, между органите и неправителствените организации, между органите и Висшия съдебен съвет, една моментна снимка на състоянието на тези комуникационни канали, а не на нивото на обществено доверие в смисъла, в който ние очакваме да даде някакви отговори бъдещата анкета. Просто проучване – какво следва да бъде регулирано с тази комуникационна политика, защото тя не е медийна политика, тя е комуникационна политика. В нея трябва да се включи всичко, което е комуникация в рамките на съдебната власт и между съдебната власт и определени ключови общности извън нея. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Аз имам предложение за акт. Предлагам на Висшия съдебен съвет за следващото заседание да представи писмена информация за осъществяваните в момента проекти. Това е точно, което г-жа Гяурова иска, мислех в т. 7 да предложа, но е хубаво да поканим членовете. 
СВЕТЛА ИВАНОВА: Те всички са качени на сайта. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Това не е достатъчно, това не е информация. Те дори не изглеждат по един и същи начин. Аз също съм ги чел, по 2 страници са, дори не пише срокове, стойност. Най-добрата информация е за проекта на г-жа Карагьозова, другите проекти, особено на г-н Георгиев, който е за 1 милион и който дублира предния проект за 2 милиона и половина. Говоря за електронното правосъдие. Този, който предишния състав на Висшия съдебен съвет направи за 2 милиона и половина. 
МАРИЯ КУЗМАНОВА: Едно уточнение. Взе се решение на Комисия „Международна дейност” и в едно от следващите заседания ние ще предложим един проект за решение на Висшия съдебен съвет, всички ръководители на проекти да се отчитат пред Висшия съдебен съвет със съответен срок и какво е извършено по проекта. 
А по отношение на проектите, има информация за това на нашия сайт. Не знам какво по-конкретно ви интересува, но ние всички знаем кои от проектите са действащи, кои от проектите са стартирани, но не са започнали да действат и кои от другите проекти на какъв етап са. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Точно се консултирах с колегата Евгени Иванов, бяхме на заседание на една обща група във Висшия съдебен съвет, в която ние като професионална организация си представихме проектите, включително прокуратурата. 
СВЕТЛА ИВАНОВА: Това е координационният съвет. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Да. Това си спомням, че беше миналата година. Тогава си представихме европейските проекти, по които работим. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Струва ми се, че са изпуснати една група лица по т. 5. Пише проучване сред магистрати, след това проучване сред граждани – потребители. Според мен е разумно да се допълни и една група – лица от съдебната система, но не магистрати – вещи лица, съдебни заседатели, съдебни служители, адвокати. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Ще го подлагаме ли на гласуване? Не, добре. 
Други предложения. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Моето предложение, което е за акт – предлагаме на Висшия съдебен съвет да представи писмена информация за всички проекти в момента, които се осъществяват и за които има сключени текущи договори. Включва това, което каза г-жа Кузманова – сключен договор, но не е стартирал. 
ЦВЕТАНКА СПАСОВА: Доколкото си спомням, ние сме по т. 5 – темите за анкети. Не обсъждаме проектите на Висшия съдебен съвет. Това да си отиде в т. Разни. 
Господин Герджиков направи предложение за конкретна формулировка в една от точките. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Колеги, искам да питам нещо. Не мога да разбера, гласуваме ги тези неща за проучване на общественото мнение, за мен продължава да стои неясно кой и как прави тези проучвания, защото тук говорим за проучване на общественото мнение. Нали става ясно, че това е социологическо проучване, което трябва да даде представителност на общественото мнение. Как се провежда това нещо? 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Миналия път се коментираше, че това струва много пари. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Да, а нашата организация няма капацитет за такова нещо. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Да напомня, че миналия път се обсъждаше това нещо и решението беше да помогнем кой с каквото може. 
СВЕТЛА ИВАНОВА: Точно така. Ние да формулираме теми, за да се види кой според експертизата си, според наличните си проекти, възможността да кандидатства по донорски програми може да помогне на Висшия съдебен съвет по отношение на темите, които го интересуват. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Да, аз миналия път казах, че един от начините е да се направят анкети в съдилищата, в съдебните места, хората като отидат, ако желаят, да ги попълнят. 
СВЕТЛА ИВАНОВА: По същество всичко това го обсъждахме на миналото заседание на Гражданския съвет. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Колеги, аз предлагам актът да се формулира така – приема за сведение темите, с добавката на г-н Герджиков и вече оттук нататък който може да окаже някаква помощ, да действа. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Как ще бъде извършвано това. Някакви срокове. Някаква помощ – това звучи много несериозно. Тук има 500 хиляди лева по проекта на ОПАК, аз не говоря... То става дума не само за пари. За мен е несериозно някакви анкети, това няма да е представително, струва ми се обидно някакси. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Ръководя социологическия екип на Института за модерна политика, разбирам тези неща, като няма пари, няма. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Да, но точно пък вие да предложите това да се случи. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Нищо друго не можем да предложим. Това и миналия път го обсъждахме. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Добре, кой ще го направи това? Кой ще ходи в съдилищата да събира анкети. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Съсловните организации казаха, че при техните членове могат да го направят това нещо. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Да, анкетата можем да я изпратим на нашите колеги да я попълнят. Това не ни коства нищо.
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Нали става въпрос за общественото мнение. 
СВЕТЛА ИВАНОВА: Сред ключовите общности. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Нека да изясним този въпрос. Миналия път взели ли сме решение сега на това заседание този въпрос да го обсъждаме. 
СВЕТЛА ИВАНОВА: Миналия пък взехте решение ние да формулираме темите, които ни интересуват, тоест Комисия „Публична комуникация” да ги формулира като теми, да ви ги предоставим, за да може всяка една от организациите според експертизата си, или възможностите си, или с нещата, с които вече разполага, защото биха могли в рамките на някой проект някой да е прави подобно проучване, да ни окаже експертна помощ. Това е. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Но не сме отложили въпроса за включване в дневния ни ред днес на този въпрос. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Тази точка е включена в дневния ред по предложение на БИПИ. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Аз казах, за мен такова обществено проучване е изключително сериозна и отговорна работа, особено говорейки за комуникационна политика на Висшия съдебен съвет и комуникационна политика на цялата съдебна система. И така да се правят потпури на някакви неща, не знам. Затова исках да бъде обсъдено. И очевидно няма готовност да бъде обсъждано сериозно според мен. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Аз не си представям дали можем да направим предложение има ли такава възможност да се кандидатства за финансиране с проект на тази тема. И тогава вече бихме могли да концентрираме усилията си. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да конкретизирам. Като предмет на днешната ни среща е какво би трябвало да се обсъжда и между кого. Това, което каза и г-жа Иванова, а и миналия път не стигнахме до някаква крайна формулировка, т. е. кой да я свърши тази работа. В обема на това, което е като предмет за днешното заседание мисля, че това е напълно достатъчно. 
Другият въпрос – кой да извърши проучването така или иначе ние не можем да го решим. Така че предлагам да вървим нататък. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Правя предложение да прекратим дискусията, да гласуваме и да вървим нататък. 
„За” – 11, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: По точка 6 продължаваме - Представяне на доклада на проф. Стоименова относно направените подобрения на програмата LawChoice на Гражданския съвет, за запознаване. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Колеги, ние се запознахме с доклада със становището на професор Стоименова от БАН и смятаме, че е критично по отношение на обновения модул 4.0 на Law Choice, защото изводът, който професорът прави в края на становището е, че реализацията на версия 4 не е достатъчно убедителна да предложи истинско разпределение съгласно изискванията на закона. На предишната среща на Гражданския съвет беше представено, без да сме се запознали с доклада, че едва ли не той е перфектен, а всъщност виждаме, че той изобщо не е перфектен и за мен тук възниква въпросът какви последващи действия ще предприеме Висшия съдебен съвет в резултат на този доклад и дали ще се поеме някаква отговорност, защото очевидно тази версия не отговаря съгласно изискването на закона. Бързам да кажа, че нашите експерти до момента са направили само офлайн тестване на версия 4 и може би от днес ще почнат с онлайн. Ще имаме веднага след това готовност да излезем със становище. Но за мен наистина е важно да видя някакви последващи действия на Висшия съдебен съвет, примерно обновяване на тази версия или някаква поправка, съобразена с предложенията, най-малкото защото имаме едно категорично становище, че не се отговаря на изискването на закона. Ако гледаме както знаем, че Висшия съдебен съвет гледа на тази версия 4.0 като на една временна версия, предхождайки въвеждането на следващия централизиран софтуер, ние не знаем колко ще продължи това временно предложение и при всички положения докато има такова съмнение, смятаме, че трябва да бъде елиминирано. 
Това е нашето становище. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: В тази връзка бих желал да направя коментар, че професор Стоименова се възприема като един от трите най-добри специалисти в тази област и нейните констатации не са поставени под съмнение, още повече че Висшия съдебен съвет я е избрал и я е поканил тя да го направи. В тази връзка бих желал да попитам и да поставя на обсъждане свързания акт, който приехме на предишното заседание на 31 януари 2014 г. с 4 точки, които са  свързани. Нямаме отговор, той не е публикуван. Исках да попитам, това е свързано с доклада на професор Стоименова, отговаря на въпросите как се правят тестовете, как ще се събере експертизата от другите четирима експерти, които на различен етап работят, ние също работим не с един, а с двама, имаме становище по въпроса, което е изказано, – че гаранцията я няма. Няма категорични доказателства за случайност на разпределението по делата и за двата продукта. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Какъв е въпросът, не разбрах. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Въпросът е кога ще имаме отговор на нашия акт, който взехме на 31 януари 2014 г. с 4 точки, свързани със случайното разпределение и какви ще бъдат последващите действия на Висшия съдебен съвет с оглед критичния доклад на професор Стоименова, който завършва със заключението, че модул 4 не е убедителен и не осъществя истинско разпределение съгласно закона. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Ако го разгледаме като един сложен фактически състав по старото решение на Висшия съдебен съвет, всъщност въз основа на което се направи това експертно обследване, ще очакваме и заключението на експертите на НПО. И заключението на професор Стоименова по отношение на АСУД и неговия модул и когато вече получим всичките доклади, тогава ще бъде разгледано – първо в ресорната комисия, и ще се внесе за решение на Висшия съдебен съвет за вземане на някакви съвсем конкретни мерки. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Само да кажа, че на нас АСУД не ни е предоставен за тестване. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: С мотива, че там няма промени. Няма да са равностойни докладите. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Тя го тества дотолкова, доколкото вече се въведе и АСУД да изпращат протоколите си от случайното разпределение. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Тя само тази технология ли тества? 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Да. Иначе в самата няма нищо. Единственото възражение доколкото разбирам е, че няма как да предоставим достъп до сорс-кодовете. Това просто никъде никой не си го предоставя. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Отговорете ни официално тогава. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Тези сорс-кодове не подпомагат по никакъв начин правенето на експертизата по същество. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Истина е, че на нашето решение от миналия път няма никакъв отговор по нито една от точките. В случай, че примерно няма да ни бъде предоставено нещо, Висшият съдебен съвет трябва да ни уведоми, че не би могъл да ни го предостави технически и т. н. 
Имаме също така решение и то беше съгласувано с Висшия съдебен съвет за посещение на място в един пилотен съд, за да видим как работи системата и още две неща. днешният доклад, становището на професор Стоименова е включен в дневния ред за запознаване. Доколкото разбирам, той е частичен. Ние на дадения етап не сме готови да обсъждаме този въпрос днес. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: То няма какво да се обсъжда. Аз няма как да обсъждам експертно становище, експертът така счита. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Така е, но не сме готови за обсъждане на целия въпрос със случайното разпределение в момента, защото по нашето решение няма произнасяне от миналия път, няма никакви предприети действия, нашите експерти отсъства, а те са тези, които трябва да го обсъждат. Тоест ние в момента по този въпрос какво можем да правим, приемаме за сведение. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Идеята е, че тепърва ще се работи. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: А някакви срокове?
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Има някакви фактически действия, някои експерти са идвали тук и са говорили с нашите специалисти. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Ние взехме флашките, но тя нищо не ти дава като информация, в смисъл ако нямаме тези неща, които сме ги гласували. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Въпросът ми, ако трябва директно да го кажа е, вас не ви ли притеснява констатацията на професор Стоименова? 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Притеснява ни, разбира се. 
МАРИЯ КУЗМАНОВА: Всичко, което е в становището, ще бъде обсъдено в комисията наред с останалите становища. Отделно ще бъде обсъдено и на заседание на Висшия съдебен съвет. 
Тук е уважаемия колега Милков. Много е неприятно, колега, това, което е във Вашия доклад на стр. 28, където Вие казвате, че всъщност може би някои хора не правят разлика между деловодни програми и продукта, който е случайно разпределение на делата и който е изготвен и съставен именно от Висшия съдебен съвет. То затова и авторските права са на Висшия съдебен съвет. А тук пише, че Висшият съдебен съвет поръчва и плаща изработването на трета програма Law Choice. Тогава, когато говорим някои неща, нека те да бъдат такива, каквито са – възможно най-точни. Имаме една-единствена програма. Това мисля, че стана известно. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Въпросът за сигурността и за възможността за манипулиране също е много важен. 
МАРИЯ КУЗМАНОВА: Професор Стоименова поставя много други важни въпроси, а не сигурността на тази система. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Едно предложение имам. 
Колеги, нека да гласуваме да изискаме от Висшия съдебен съвет да предприеме някакви действия и да отговори на нашия акт, за да можем да имаме произнасяне и да видим как се развиват нещата. Защото в момента просто си говорим. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Напомня на Висшия съдебен съвет глава V, т.15. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Може би да поискаме информация какви действия са били предприети, съобразно нашия акт. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Гражданският съвет, на основание глава V, т. 15 от Правилата, изиска информация какви действия са предприети по акт №9 от 31.01.2014 г. 
„За” – 11, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
Приключихме по т. 6, преминаваме на т. 7 - Разни.
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Едно кратко изявление и след това предлагам да гласуваме темите за дневния ред на следващото заседание, което ще бъде през м. май може би, ако може да го направим. 
Аз съм неприятно учуден от вчерашното решение на Висшия съдебен съвет, с което гласува награда за съдия Веселина Тенева и да  бъде пенсионирана, което го намирам за скандално и нахално. В тази връзка не мога да не го спомена тук, защото има предложение поне на 5 организации, част от които са членове към Висшия съдебен съвет, който го хвърли в коша, като включително я награди. Ние нямаме отговор. Отговорът е, че я наградиха и я пенсионираха вчера. Това е нахално. 
Относно предложенията за дневния ред. Предлагам да се върнем към Доклада на Европейската комисия от 22 януари, там е казано и направо са дадени задачи на правителството и на българските власти и една от първите задачи е да се обяви публично Функционалният анализ на прокуратурата и планът за действие и да се организират широки консултации. Това е предложението ми за т. 1 за следващия дневен ред. 
Точка 2 -  програмата на Висшия съдебен съвет за 2014 г., вече сме го обсъждали. 
Точка 3 - осъществявани в момента проекти от Висшия съдебен съвет, включително и сключени договори по тях, писмена информация. 
Точка 4 – финансиране на съдебната система и информация за изпълнението на бюджета за миналата година. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Само ще допълня по програмата на Висшия съдебен съвет за 2014 г. добре е да се пише за периода 2014-2015, защото бюджетната процедура по принцип за осигуряване на средства на дейностите започва от м. януари и в момента се планират средства, т. е ресурсът, с който да бъдат обезпечени дейности през 2015 г. Още повече че през 2015 г. се предвижда ресурсното обезпечаване на дейностите на Висшия съдебен съвет. Просто да се напише – за периода 2014-2015 г. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Аз също искам да предложа една точка. Колебах се дали да го предложа, но мисля, че моментът е подходящ. Има един изключително важен въпрос, който касае магистратите и той е свързан със застраховането на магистратите и на съдебните служители. Ние сме го обсъждали с колегите от професионалните организации и сме единодушни и категорични, че сегашният договор, който действа докрая на тази година и е сключен за 3-годишен период не защитава интересите на магистратите. Предполагам, че най-логичното обяснение, ние веднъж вече го получихме от Висшия съдебен съвет, е липса на пари. Само че според нас това не може да бъде основание да се сключи такъв дискриминационен договор по отношение на магистратите. И тъй като тази година предстои да се сключи следващият договор за следващите 3 години, искаме това да бъде обсъдено специално в нарочна точка на следващото заседание на Гражданския съвет, да получим информация как се изпълнява този договор в момента и има ли създадена работна група и каква организация ще се предприеме за сключване на следващия договор, тъй като процедурата е по Закона за обществените поръчки. Тя отнема време, предполагам, че в момента трябва да се взимат мерки за започване на тази процедура, за да може да бъде финализиран. Примерно при предишния договор един път е била прекратена процедурата и е имало необходимост от втора, което е довело до този лош договор за магистратите и служителите. Предполагам, че тази информация трябва да ни е предоставена. Ние имаме писмо от преди 9 месеца, но искам да ангажирам вниманието на Гражданския съвет, стига и колегите да са на това мнение, но става дума за доста пари, за доста сериозен интерес на магистратите и съдебните служителите и все пак това е социална политика на Висшия съдебен съвет. При следващия договор ние имаме голямото желание, мисля, че то трябва да стане и задължение на съвета, там да участват и представителите на професионалните организации. При предишния договор са участвали кои ли не – всички, без нас. А от цялата страна колегите роптаят срещу този лош договор. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Изцяло се присъединявам към това, което каза колегата Иванов, с едно вметване – наистина доста време чакаме информация, от доста време сме сигнализирали съвета, но договорът е сключен при стария ВСС, а аз лично съм участвала в работната група. Обаче после това, което излезе в договора, е съвсем различно от това, което ние сме коментирали в работната група. Как е станало, какво е станало, нищо не знам. Ние също изявяваме желание за участие.  Трябва да бъде включено като точка в дневния ред, за да започне да се работи по тази тема. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Може би трябва да влезе и в годишната програма на 2014 г. 
ГЛАСОВЕ: Да. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Само ще напомня какво казах – от тази година трябва да се мисли за следващата, защото бюджетната процедура започва през м. януари и в нея се залагат всичките дейности и се иска тяхното обезпечение с финансови средства. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Осъзнали сме тази необходимост и в момента работим по въвеждане на програмно бюджетиране. 
ЩЕРЬО НОЖАРОВ: Не зная дали за следващото заседание, но ние искаме да обсъдим въпросите със съдебната статистика, тъй като тази, която се качва на сайта на Висшия съдебен съвет успоредно не дава възможност за анализи. Има доста неща, но е непълна, недобре структурирана и не дава възможност за анализ. Да включим и една такава точка. Аз съм университетски преподавател и се занимавам с тази дейност научно, опитвал съм се да ползвам статистика относно изследвания в областта на криминологията. Много важен въпрос е и трябва да бъде обсъдено според мен. 
Тъй като познавам американската система, нашите не отговарят на информацията, която е много по-пълна – тоест позитивният чуждестранен опит. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Категорично се присъединявам към становището на г-н Милков за вчерашното решение относно съдия Тенева. Разбира се, това можем да направим. 
Другото, което е, предлагам да включим като точка в дневния ред за заседание на Гражданския съвет, може да не е следващия път, но го напомням пак – съдебната карта, съкращаването, оптимизирането на съдилищата, съдебните райони. Напомням го това. 
Другото, което искам да кажа, че Институтът за модерна политика е конституиран като страна, така да се каже, от Конституционния съд по едно ново конституционно дело, касаещо работата на Висшия съдебен съвет по въпрос на ВКС. Ако желаете, дайте ни становища, евентуално бихме могли да ги включим в унисон с това, което ние смятаме, все пак, но има такава възможност, ако някой иска чрез нас, може да стигне до Конституционния съд по този въпрос. 
Последното, което предлагам, е да предложим на всички организации, които участват в Гражданския съвет да се включат в номинацията за главен съдебен инспектор, тъй като това е изключително важна работа, цялото ми уважение към колегите от Съюза на съдиите, но не може да се оставя само на една организация това. Имаше и неправилен подход и да се каже – непременно да бъде съдия. Може и адвокат, въпросът е да е човек, който може да свърши работата. 
Това е моето предложение. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Само да добавим проект за дневен ред с всички предложения. Да гласуваме. 
„За” – 11, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: А дата, колеги, ще уточним ли. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Примерно 16 май. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Едно допълнение – Гражданският съвет кани кандидатите, които желаят да представят своите тези и в Гражданския съвет. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Добре, колеги, с това дневният ред е изчерпан, закривам заседанието. 
(12,20 часа)

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА 				ЗА ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 			ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 
ОТ ВСС 							ОТ НПО
(П) 					 				(П)
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА 				ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ

Протоколирал: И. Йосифова
Технически сътрудник на Гражданския съвет