ГРАЖДАНСКИ СЪВЕТ 
КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ

П Р О Т О К О Л  №13
от заседание на Гражданския съвет към ВСС,
проведено на 11.04.2014 г. при следния дневен ред 

На заседанието присъстват: 
От страна на неправителствените и професионалните организации: 
Щерьо Ножаров (Асоциация „Форум”), 
Евгени Иванов (Асоциация на прокурорите в България), 
Стефан Кюркчиев (Българска съдийска асоциация), 
Емил Димитров – съпредседател на Гражданския съвет от НПО (Институт за модерна политика), 
Любомир Герджиков (Сдружение „Сефита”), 
Георги Милков (Сдружение „Център на НПО - Разград”), 
Йосиф Герон (Съюз на юристите в България), 
Биляна Гяурова-Вегертседер (Български институт за правни инициативи), 
От страна на Висшия съдебен съвет:
Юлия Ковачева, съпредседател на Гражданския съвет от ВСС, 
Соня Найденова, представляващ Висшия съдебен съвет,
Калин Калпакчиев, член на Висшия съдебен съвет,
Камен Иванов, член на Висшия съдебен съвет,
Светла Иванова, директор на дирекция „Публична комуникация и протокол”. 

Заседанието протече по следния дневен ред: 
Точка 1: Промени в Правилата за действие на Гражданския съвет към Висшия съдебен съвет.
Точка 2: Информация от Висшия съдебен съвет за договора за застраховка на магистрати и съдебни служители за текущата година 2014 и подготовка на нов договор.
Точка 3: Обсъждане на Програмата на Висшия съдебен съвет за 2014 г.
Точка 4: Информация от ВСС за изпълнение на бюджета на съдебната власт за 2013 г. – съдилища, прокуратура, следствени органи.
Точка 5: Коментар по годишната програма на Инспектората към Висшия съдебен съвет.
Точка 6: Разни.
Заседанието беше открито в 9,45 ч. и на него присъстват представители на десет (10) от общо 17 (седемнадесет) организации, членуващи в Гражданския съвет към ВСС, както и 4 (четирима) членове на Висшия съдебен съвет. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Уважаеми колеги, ако искате да започваме. Имате дневния ред. 
По точка 1 – промени в Правилата на Гражданския съвет. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Остана от предния път т. 15 – „Актовете на Гражданския съвет се разглеждат от съответната комисия на Висшия съдебен съвет и се внасят задължително за разглеждане на заседание на Висшия съдебен съвет в срок не по-късно от 20 дни. Висшият съдебен съвет се произнася в срок от 10 дни с мотивирано решение”. 
Това е текстът от миналия път, ние имаме предложение за друг текст в т. 9. Разбира се, аз отново бих поставил въпроса, написах ви имейл тази седмица, във връзка с публикуваните актове. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: За актовете на Гражданския съвет аз мисля, че миналия път го казах, има въпроси, които няма как да бъдат внесени във Висшия съдебен съвет без да са минали през комисиите. От тази гледна точка тези срокове едва ли ще могат да бъдат спазени, още повече че те не обвързват Висшия съдебен съвет, без с това да неглижирам работата на Гражданския съвет, и във всички случаи ви предлагам да помислите дали промяната в текста ще допринесе за промяна в работата. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Вие какъв срок бихте предложили, понеже на предното заседание беше дискусионен въпросът с 10-те дни? Има ли технически проблем да бъдат внесени в 3-месечен срок във ВСС? 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Технически по-скоро не. 
КАМЕН ИВАНОВ: Като технология предложенията влизат в комисиите, където през председателите на комисии, които определят дневния ред на комисиите се насрочват за разглеждане, тоест един председател условно казано може да насрочи точката в 7-дневен, 10-дневен, на първото заседание или след 2 месеца. Така че обвързването с конкретни срокове ще остане във въздуха, доколкото реално погледнато председателите на съответните комисии определят дневния ред със своите сътрудници. Ние реално по правилата не можем да ги задължим на първото заседание да ги гледат, освен ако не се запише друго. Много често обаче за да се внесе един въпрос за разглеждане в комисия, той трябва да бъде предварително проучен и от тази гледна точка свръхбързината ще доведе до внасяне на една точка, която няма да бъде подготвена – нито експертно, нито през възможността да бъде внесена във Висшия съдебен съвет. От тази гледна точка трябва да се прецени как да се процедира. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Съгласни ли сте с г-н Иванов – на първото заседание, а другото – да направим срока в пъти по-голям? 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Аз ще взема отношение по този въпрос. Излишно е да си дискутира, тъй като една година в нашия правилник беше записано, че задължително Висшият съдебен съвет разглежда актовете на Гражданския съвет на заседание на Висшия съдебен съвет, но нито веднъж не се случи това нещо. По-разумно е да приведем правилника си към практиката и вместо задължително да напишем ако иска разглежда, ако иска не разглежда и с това да приключим. Аз поне пет пъти съм го поставял този въпрос – защо нито един акт, не само от 2014 г., но и от 2013 г., не е внесен за разглеждане и никой не даде досега отговор. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Аз съм бил на заседанието, за което г-н Герджиков говори, но тогава нямаше сред нас мнозинство, което да подкрепя този порив, но виждам, че вече Висшият съдебен съвет е готов и сме се доближили и търсим разрешение как те да накарат мнозинството в съвета да разглеждат и да намерим технология това да се случва. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Без промяна в правилника за дейността на Висшия съдебен съвет това няма как да се случи. В правилата на Гражданския съвет и да стои задължително, това не може да се случи. 
От друга страна, правилата на Гражданския съвет бяха приети за сведение от Висшия съдебен съвет, защото те не могат да станат задължителни, защото са правила на организациите. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: А как могат да се променят? Може ли да се обсъди едно такова предложение за синхронизиране на правилата? 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Синхронизирането е съвсем отделен въпрос. Това са правила, които вие приемате, работите по тях, ние присъстваме с мнение и становище. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Обсъждахме с Биляна, че може би е добра идея след повече от година съществуване на тази доброволна структура, която подпомага работата на Висшия съдебен съвет, може би по някакъв начин да бъде записано това и в правилника за работа на Висшия съдебен съвет, защото там нас ни няма и виждаме, че това е препъни камъкът. Не искам да казвам, че това е оправдание.  
ЩЕРЬО НОЖАРОВ: Още повече че Европейската комисия в доклада си отчете като добра практика съществуването на Гражданския съвет. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Аз пак ще кажа – повечето от въпросите, които са били поставяни на обсъждане в Гражданския съвет са намерили своето място във вътрешните актове, които приема съветът и в правилата, макар и не под тази форма – решения на Гражданския съвет, на което корелативно следва решение на Висшия съдебен съвет. Но това, което е изказано като мнения, като становища, като препоръки във всички случаи е било съобразено в актовете, които Висшият съдебен съвет е приемал за уреждане на реда, условията за конкурси, за избори, за командироване. Сега, знаете, предстои приемането на правилата за работа на етичните комисии. Така че аз не споделям виждането, че Висшият съдебен съвет неглижира работата на Гражданския съвет и становищата на организациите по различните въпроси. 
По отношение на правилника на Висшия съдебен съвет, това, което аз мога да поема като ангажимент, доколкото съм и член на Комисията по правни въпроси, е становището на вашите организации да бъде докладвано в Правната комисия и да се обсъди евентуално промяна в правилника, разбира се, с уговорката, че тя може да стане само с решение на Висшия съдебен съвет при необходимото мнозинство. Но във всички случаи като предложение няма пречка и мисля, че е полезно да бъде обсъдено в Комисията по правни въпроси, на работно заседание на Висшия съдебен съвет и след това вече ако се постигне консенсус и виждане в каква насока трябва да се работи - и от пленарния състав на Висшия съдебен съвет. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Моето впечатление, че това недоволство, което се създава е не толкова, че Висшият съдебен съвет не е обсъждал нашите актове, напротив, аз съм с впечатление, че и комисиите, и пленарният състав на Висшия съдебен съвет когато са разглеждали тези материали, по които ние сме взимали отношение, в един много голям процент са се съобразявали с нашите становища. Защо това никъде не се отбелязва изрично, за което не трябва нито промяна на правилника, нито каквото и да е. Когато се обсъжда във Висшия съдебен съвет, първо в комисията, след това в пленарния състав примерно правилата за командироване, да се запише, че се разглежда заедно със становището на Гражданския съвет, че комисията е приела и това и това, защото ние трябва да ровим после текст по текст кое е прието, което не е прието. Създава се едно усещане за недоволство. 
Гражданският съвет е иницииран, поканен и формиран от Висшия съдебен съвет, така че дали на първото или на следващото заседание или на заседанието, на което се гледа съответната точка, по която Гражданския съвет е взел отношение, това е въпрос на организация и на дневния ред на самия Висш съдебен съвет. Ние трудно бихме могли, освен в някои изключителни случаи, в които настояваме въпрос Х да бъде включен в дневния ред на Висшия съдебен съвет, той да бъде разгледан и включен в дневния му ред. Аз много съжалявам, че на първите заседания, когато приемахме правилника заради опозицията на някои от нас не се прие предложението Висшият съдебен съвет да ни предоставя материалите и  да ни уведомява за целия си дневен ред. И до ден-днешен не мога да си обясня защо някои от неправителствените организации подскачаха срещу този текст. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Бяха от професионалните организации. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Добре, от професионалните. Ние ако можем да въведем тази практика, знаейки дневния ред на Висшия съдебен съвет по въпросите, по които има правомощия да обсъжда Гражданският съвет, да получаваме материалите, тези колизии няма да ги има. Аз дори не виждам някаква необходимост от промяна на правилника на Висшия съдебен съвет дотолкова, доколкото Висшият съдебен съвет сам трябва да уважава своите решения и той е създал този Граждански съвет не за украшение, освен ако разбира се, не е било това целта, а за да го подпомага. Затова това, което се обсъжда тук, трябва да влиза на разглеждане и в комисиите, и в пленарен състав. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Чудесно, но ако се върнем изобщо към създаването на Гражданския съвет и неговите цели и сфери на взаимодействие с Висшия съдебен съвет, те са по обсъждането на политики, стратегически дейности и направления, а не дневния ред на всяко заседание. Как го виждате това, което го предлагате? Как избирателно да стане това? Това означава да има граждански съвет всяка седмица в интервала от понеделник до сряда. Нашето виждане беше, че взаимодействието с неправителствения сектор се опира на по-стратегически насоки и дейности, а не отделни точки, по които вашата организация да прояви интерес, или друга организация да прояви интерес, селекцията и подбора към кое проявявате вие. Дневният ред се оповестява в понеделник най-късно. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Малко по-прагматично погледнато е не как си сътрудничи Висшият съдебен съвет с Гражданския съвет, а какво да пише в правилата. В момента имаме един текст, който не работи. Аз си мисля, че е разумно да чуем мнението на представителите на Висшия съдебен съвет могат ли, не могат ли да ги разглеждат тези актове, ако кажат, че не може да става това нещо, да го задраскаме в нашия правилник. Ако кажат, че може, да пояснят в какъв срок и по каква процедура се случва. Просто да знаем като ги приемаме тези актове, защо го правим. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Може би като се спрете на някакъв проект на правила, тогава да ги обсъждаме, защото вие сега ни поставяте въпроса ние какво, двама – трима души, да ви предложим. Подгответе вие проект. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Аз имам предложение. Нека стане така редакцията „Актовете на Гражданския съвет се разглеждат в съответната комисия на Висшия съдебен съвет и се внасят задължително за разглеждане на заседание на Висшия съдебен съвет в срок не по-късно от 30 дни. Висшият съдебен съвет се произнася с мотивирано решение в срок не по-късно от 2 месеца”. Предлагам да го пробваме. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Досега 1 година колко по 30 дни са? Един прецедент няма. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Трябва да има време. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да кажат те, имат ли, нямат ли, този текст ще работи ли според тях или как да го направим, че да работи. Това искаме в крайна сметка. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: С термина „задължително” не работи. Технологично 30 дни са един разумен срок. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: И се внася задължително за разглеждане, не сме казали задължително с решение да се излезе. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да махнем думата „задължително”. 
ЙОСИФ ГЕРОН: По Закона за сигнали, жалби и предложения дори и да не формиран Гражданският съвет като институция към Висшия съдебен съвет, задължително трябва да се разглеждат предложенията, адресирани до него, така че аз не виждам за какво спорим. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Махаме думата „задължително”. Да гласуваме. Да го прочета ли отново? 
ЙОСИФ ГЕРОН: То има характер на предложение, нашите актове имат характер на предложение. Приемаме предложението. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Имаме ли друго по правилата, защото годишната програма ни е важна. Както и годишната програма на ИВСС. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Да, да уточним само текста на акта. 
„Актовете на Гражданския съвет се разглеждат в съответната комисия на Висшия съдебен съвет и се внасят за разглеждане на заседание на Висшия съдебен съвет в срок не по-късно от 30 дни. Висшият съдебен съвет се произнася с мотивирано решение в срок не по-късно от 2 месеца”. Това е последната редакция. Да гласуваме. 
„За” – 8, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. Приема се. 
Благодаря. 
Имаме още един текст. В т. 9 „Заседанията на Гражданския съвет се съпредседателстват от член на Висшия съдебен съвет и от представител на организациите, избрани чрез жребий на ротационен принцип за 6 месеца”. Предлагам да отпадне „чрез жребий на ротационен принцип”, защото Висшият съдебен съвет така или иначе го избират без жребий, ние вече се познаваме и знаем как работим, ние можем да се организираме и да си избираме нашия съпредседател без никакви условия, без жребий. Още повече имахме едно затруднение, което се падна с жребия на „Отворено общество”. Хората ги нямаше, не бяха съгласни, после влязохме в процедура. Ако сте съгласни това да отпадне. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да избираме представител на организация, защото този спор, който тръгна - какво избираме ние – дали организации избираме или неин представител или поне да въведем някаква процедура – избраната организация да посочва съпредседател, за да знаем кой е човекът, към който да се обръщаме. Както Висшият съдебен съвет си избира определено лице и при нас да е така. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Всъщност предлагам нова точка 9а – „в процедурата по избор на съпредседател от квотата на неправителствените организации участват само организации, които изрично са заявили това желание”. Може би тук да добавим, че се избира организация, която посочва представител. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Да, примерно в 7-дневен или 10-дневен срок. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Не повече от 7 дни. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Предложението за жребий беше мое и беше продиктувано от това, че Гражданският съвет беше нов орган, всеки е мнителен един към и друг и т. н. Мина 1 година, смятам, че вече няма такива подозрителности, познаваме се. Показа се, че жребият не играе, избираме по-неактивни или такива, които не им се занимава, да си върви с издигане на кандидатура. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Да гласуваме първо т. 9 – чрез жребий и на ротационен принцип отпада. 
„За” – 8, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. Приема се. 
Точка 9а да добавим – „В процедурата по избор на съпредседател от квотата на неправителствените организации участват само организации, които изрично са заявили желание. Избраната организация посочва свой представител, който да изпълнява функцията на съпредседател в 7-дневен срок.” 
ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Винаги се случват такива проблеми, някой да е ангажиран с нещо. Да го запишем титуляр и резерва, за да сме спокойни. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Да определя и резервен? 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Определеният съпредседател, когато е възпрепятстван, ще посочва кой ще го замести. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: То е достатъчно по имейла. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Тогава да се добави „при невъзможност на определения съпредседател да изпълнява временно функциите си, организацията посочва друг негов заместник, за което уведомява организациите”. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Ще прочета отново и да гласуваме - „при невъзможност на определения съпредседател да изпълнява временно функциите си, избраната организация посочва друг негов представител, за което уведомява своевременно организациите преди заседанието”. 
„За” – 8, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. Приема се. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Не разбрах от променената редакция остава ли 6-месечният срок и предвидихте ли, че Висшия съдебен съвет също с решение избира съпредседател. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Жребият отпадна, така че всичко е наред. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Аз искам по точка 1 да направя едно уточнение по повод на протоколите, защото ми прави впечатление, че все по-рядко се публикуват. От друга страна пък, приложено към някои решения на комисии се прилагат извадки от протоколи, които не сме виждали, някой даже ме беше кръстил Людмил там. Всъщност формално погледнато се появяват актове, а как сме ги обсъждали, какви становища сме изразили... 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Това са пълни стенографски протоколи, аз съм ги проверила, прочела и подписала. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Трябва да е в някакъв ред, първо протоколите, после актовете. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Това не е разумно, последният протокол беше 60 страници. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Господин Герджиков, какво имате предвид под първо протокола, после актовете. Първо решенията, пълният протокол по-късно. Както е при нас. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Колко по-късно, защото има протокол от септември месец, който липсва? Ако смятате, че е разумно. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Колеги, вече вървим да работим наистина и хората да виждат резултат от работата и да се променят по някакъв начин, актовете са вече налице. Вижте какво пише в точка 13 - протоколът от заседанието се подписва от съпредседателите и техническия сътрудник, след което се публикува на интернет-страницата на Висшия съдебен съвет. Тук да добавим срок. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Каква може да е възможността на техническия сътрудник? 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Не изхождайте директно от техническия сътрудник, това идва свръх. Ние имаме недостиг на технически капацитет, разберете. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Да напишем срок не по-късно от 2 месеца. Точка 13 да завършва на „след което се публикува на интернет-страницата на Висшия съдебен съвет, в срок не по-късно от 2 месеца”. 
Гласуваме.
„За” – 8, „Против” – няма, „Въздържали се” – 1. Приема се. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Само да отбележа, че към протоколите се прилагаше списък на присъствалите на заседанието. Тези списъци не ги виждам. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Според мен трябва да са в началото. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: В титулната страница на протокола да се вписва представител на коя организация присъства. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Добре, ще ги напишем в началото на протокола. 
Преминаваме към т. 2 - Информация от Висшия съдебен съвет за договора за застраховка на магистрати и съдебни служители за текущата година 2014 и подготовка на нов договор. 
Ще взема ето този акт за пример и ще ви попитам – необходимо ли е според вас това да влиза във Висшия съдебен съвет в пленарно заседание? Защото в случая ние сме действали оперативно, то е внесено в комисията, г-жа Харитонова е изготвила становище, което е на вашето внимание. Считате ли, че след като не е влязло във Висшия съдебен съвет е проява на някакво недооценяване на исканията на Гражданския съвет? 
ЙОСИФ ГЕРОН: Становището на Съюза на юристите е, че тази точка въобще не й е мястото в дневния ред на Гражданския съвет. Това си е въпрос, който не би следвало да касае гражданското общество, тъй като е финансово-организационен въпрос на работещите в системата. Не смятам, че Гражданският съвет може да се произнася хубав ли е или е лош договорът за застраховане на магистратите и съдебните служители. Какво ще правим сега? Ще събираме оферти, ще повтаряме обществена поръчка? Това не е от стратегическите въпроси на работата на Висшия съдебен съвет, затова нашето предложение е точката да отпадне. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Аз ще взема отношение, тъй като съм инициатор на включването на тази точка. В известна степен сте прав, господин Герон, но според мен засяга работата на Гражданския съвет дотолкова, доколкото той подпомага Висшия съдебен съвет по въпроси, свързани с политиките. Това е социална политика, която винаги изостава в работата и на съдебните органи, и на Висшия съдебен съвет. 
Отделно от това, че е социална и засяга всички магистрати, в крайна сметка ние не сме тук само за да критикуваме магистратите, някой път трябва да ги подпомагаме да си вършат работата, и това пряко касае финансовата дейност на Висшия съдебен съвет, защото аз продължавам да твърдя, че сега действащият договор е един изключително лош договор, за който са изхарчени 870 хиляди лева. Ако допуснем да се случи и следващият лош договор, което подозирам, че ще стане, ще изхарчим лошо още 1 милион лева. По- предишния е бил 1 милион и 44 хиляди. Този е 867 хиляди. Сега колко да е? Пак ще бъде около милион. При този бюджет, който по принцип не стига, да изхарчим лошо 1 милион лева не е добре да стане. И понеже така и така се харчат тези пари, поне да се използват добре и да свършат работа, предлага Гражданският съвет, той няма да прави процедура по ЗОП. Целта ни беше да има някакъв акт, да има инициирано от наша страна, че искаме да знаем как ще се изхарчат тези 1 милион лева и че в крайна сметка договорът ще породи очакванията, които са заложени в него и да има решение по някакъв начин да подтикнем Висшия съдебен съвет, когато се работи конкретно по договора, да има представители най-малкото на професионалните организации. Мисля, че от Гражданския съвет може да се инициира един такъв ефект, защото както видяхте в отговора, вече е направена процедура по избор на изпълнител за определяне на правилата за процедурата по ЗОП, която ще последва, който да подготви документите. Както се подготвят тези документи, така ще се мине и така ще се появи един следващ договор. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: И ако никой не забележи и не изпрати в Комисията за защита на конкуренцията, че има и дискриминационни и ограничаващи условия...
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Договорът сега определено е лош и цялата система страда от него. И то е лош, защото една позиция е променена. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Колеги, становището вече е включено като точка в дневния ред, този дебат може би трябваше да го развием преди да се включи като точка. Предлагам ви да обсъдим по същество това, което е предоставено на вашето внимание. 
КАМЕН ИВАНОВ: Този договор беше обсъжда, мисля, в сряда. Но така или иначе работим по договора, който е от миналата година, доколкото отчетът по застрахователния договор си спомням, ако желаете ще поискаме от „Бюджет и финанси” конкретна справка, за да говоря с конкретни цифри, но думата, която беше използвана е, че застрахователят общо взето е изплатил повече застрахователни обезщетения, отколкото е получил застрахователни премии. Има едни клаузи, които ще бъдат обсъждани, ще се види дали с компанията ще се продължи, те са с определен период от време тези договори, но това можем да го направим като поискат те през съпредседателите информация от комисия „Бюджет и финанси” и ви уверявам, че ще получите пълна и изчерпателна информация. Ако не е направено, поискайте го и ще видите на какъв етап са преговорите какво се случва и защо се случва. Мога да ви бъда полезен с това. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Ние бихме могли да вземем само едно-единствено решение – предлагаме на Висшия съдебен съвет и комисия „Бюджет и финанси” да търси максимално добрите условия за сключване на застрахователния договор и да покани представители на професионалните магистратски организации да се запознаят с проекта и процедурата и да дадат становище. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Имам едно предложение. Ако сте съгласни да вземете решение комисия „Бюджет и финанси” да проведе консултации с професионалните организации при подготовка на техническото задание. 
КАМЕН ИВАНОВ: Това ще ви бъде от най-голяма полза. Може да поканите г-жа Радкова или г-жа Елисавета Илиева, те ще ви бъдат изключително полезни в анализа. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Иначе участие в никаква друга процедура по обществената поръчка няма как да има нито един представител на Гражданския съвет. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Но и нещо друго. Оказа се, че огромният процент магистрати не са запознати изобщо с този договор. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Участвах в разговорите, когато тази тема беше поставена. Това, което нас ни мотивира да участваме, да предложим да бъде включено в дневния ред, е, че става дума за 4500 магистрати и за 9000 служители. Става дума за един доста голям договор. 
Другото, което според мен е важно и смятам, че трябва да влезе в акта, е, че в сформираната работна група участват 3 представители на Гражданския съвет. Нека да има консултации, но аз предлагам в акта да пише, че в сформираната работна група за подготовка на новия договор участват 3 членове на Гражданския съвет, които ние ще определим. В доклада на г-жа Харитонова е записано за работната група. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Може би е добре да залегне в годишната програма. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Действително става дума за обществена поръчка и аз си мисля, че би могъл Висшият съдебен съвет да прояви една гъвкавост и в комисията, която ще проведе процедурата по ЗОП да бъдат включени като членове на комисията представители на професионалните организации, които са заинтересувани. Не е проблем да се впишат в регистъра към агенцията за обществените поръчки техни представители, които се разберат, а съответно пък Висшият съдебен съвет от този регистър  взема експерти и ги включва в комисията по провеждане на обществени поръчки и тогава нещата стават прозрачни. Поне двама представителите на професионалните организации в комисията по провеждането на обществената поръчка. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: И предишния път е имало обсъждане, но там професионалните организации ги няма, а дори и да ги имаше и аз не бих съзрял този проблем, който е заложен в договора. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Вижте, комисията ще оцени офертите на базата на вече зададено техническо предписание. Доколкото разбирам идеята е в заданието, в подготовката да участват, за да може да съпоставим параметрите. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Те ще участват. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Това е различно от комисията по ЗОП, която ще отвори офертите и ще оцени. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Нали това е едното предложение, да участват в работната група. Но за да има пълна прозрачност и да са спокойни, затова го предлагам. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Кажете ми една институция, която е включвала в комисията си по ЗОП и външни? 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Всяка. Няма никаква пречка, включват се. Всеки възложител на обществена поръчка няма проблем да си избере експерт от регистъра на Агенцията за обществени поръчки и да го включи в комисията. 
ЩЕРЬО НОЖАРОВ: Там магистратите не могат да участват. Не само ще има конфликт на интереси, защото ако има дело, може да отиде там, ако е наказателен случай по чл. 282 или нещо друго, може да отиде при наказателния съдия или прокурор. По-скоро като наблюдатели. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Да, това е заплащане, всеки член на комисията работи срещу заплащане, а магистратът не може да получава такова заплащане. 
ЛЮДМИЛ ГЕРДЖИКОВ: Дайте да приемаме някакъв текст и да запишем при възможност се включат в комисиите не само за избор на изпълнител, а и при подготовка на документите, каквато възможност дава ЗОП. Възложителят не се ограничава по какъв начин да си състави комисията. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Аз смятам, че няма пречка експерти на тези организации, които може да не са магистрати, да бъдат включени. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Аз мисля, че няма пречка трите професионални организации да посочат свои представители, които не са магистрати, за да се избегне ограничението на закона. 
Да прочетем акта, колеги. 
Първото предложение беше – при подготовката и при избора на изпълнител Висшият съдебен съвет при възможност ще ползва становището на Гражданския съвет. 
Второто предложение е – трима членове, избрани от Гражданския съвет да участват във формираната работна група. Това е за работната група, а вие говорите за комисия. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Формулирайте го. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: В състава на работната група, която да подготви параметрите на техническото задание, да участват трима представители на професионалните организации, членуващи в Гражданския съвет. 
СТЕФАН КЮРКЧИЕВ: По-скоро да бъде като препоръка към Висшия съдебен съвет – да покани представители на професионалните организации, ако имат желание да се включат в работната група. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Идеята е всяка професионална организация да може да изпрати представител. Те са 5 организации, нека от всяка да има, не трима. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Добре. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: А и представител на съдебните служители. Значи 6 представители. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Това е за работната група. А за комисията отделен акт? 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Да. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: В състава на работната група, която да подготви параметрите на техническото задание, да участват представители на всички професионалните организации, членуващи в Гражданския съвет. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Предложете за акта втора точка. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Висшият съдебен съвет да включи в комисията за провеждане на обществената поръчка по процедурата представител на Гражданския съвет, който не е действащ магистрат и е регистриран в регистъра на Агенцията за обществени поръчки. 
„За” – 9, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
Преминаваме към т. 3 - Обсъждане на Програмата на Висшия съдебен съвет за 2014 г. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Аз ще прочета нашето становище. 
Програмата на ВСС за 2014 г. е стъпка напред в процеса на организиране на дейността на колективния съдебен орган, в сравнение с програмата за 2013 г. Подкрепяме усилията на ВСС да планира своята дейност за една календарна година. Предлагаме на ВСС да редактира проекта на Програма за 2014 г. в съответствие със Закона за съдебната власт, бюджета на съдебната власт за 2014 г., правилника за организация на дейността на Висшия съдебен съвет и неговата администрация. 
Предлагаме на ВСС да идентифицира от три до пет основни цели за работа през 2014 г., които да бъдат осъществени чрез осем до десет задачи. В предложения проект за Програма за 2014 г. са записани заедно 16 основни цели и задачи. Ако можем да ги сравним с 2013 г. – тогава са били 11. Сега са увеличени с 5. Смятаме за уместно да предложим да се подобри аналитизмът в програмата, като се подобри стилистиката на текста и се хармонизират планираните 12 мерки, които според нас са по-скоро глави. 
В проекта за годишна програма за 2014 г. не са идентифицирани ясно механизмите на партньорство с Гражданския съвет към ВСС, който е легитимен орган за гражданско участие в съдебната реформа.  
Предлагаме на ВСС да дефинира съвместно с Гражданския съвет към ВСС всички теми от взаимен интерес, по които ще работят съвместно през календарната 2014 г. В представения проект за Програма са поставени схематично само няколко епизодични въпроса, които не изчерпват приоритетите на реформата. Например Висшият съдебен съвет не е обсъждал до момента и не планира да въвлече Гражданския съвет към Висшия съдебен съвет в дейности за изпълнение на Стратегията за превенция и противодействие на корупцията, включително и план-график, както и Кодекс за етично поведени на българските магистрати. 
Предлагаме ВСС да внесе отново програмата за 2014 г. на редовното заседание на Гражданския съвет към ВСС, което ще се проведе през месец май 2014 г. Предлагаме на ВСС да включи в Програмата за 2014 г. следните теми и предизвикателства. Те са изброени, ние ги лансирахме предния път, организирани са по точки, като, разбира се, на първо място е съдебната карта, етичното поведение и конфликт на интереси, въвеждане на електронното правосъдие, прозрачност в дейността, структурата и функциите на прокуратурата, следствието, управление на бюджета на съдебната власт, избор на обслужваща банка, което виждаме, че става сериозен проблем с банките и кредитите на някои председатели на съдилища, прозрачност на решенията за финансиране на съдебната система и разпределение на ресурси, корупционната практика, състав и структура на администрацията в съдебните органи, публикуване на решенията на Висшия съдебен съвет и постоянните комисии, публикуване на съдебните актове, осъществени външни проекти от Висшия съдебен съвет, приоритети за работа. 
В сега предложената програма са предложени само 3 проекта, а в момента Висшият съдебен съвет осъществява 5 проекта, нищо не пише за останалите два, което не е ясно защо се случва. 
Готов е функционалният анализ на структурата на администрацията на Висшия съдебен съвет, който не е публикуван, не е публичен, според нас е важно да се обсъди от Гражданския съвет, за да е ясно Висшият съдебен съвет с какъв капацитет ще работи през тази година, въпреки че 1/4 от годината мина. 
Благодаря. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Съжалявам, така мина тази част от годината без съгласуване с вас на годишната програма. Ситуацията с нея не е по-различна от миналогодишната. Годишната програма се получава като документ на база годишните програми на всяка от комисиите, те са одобрени още през м. февруари, всяка комисия работи по годишната си програма, така че нещата, които вие предлагате по годишната програма могат да бъдат обсъждани при окончателното й приемане, ако могат да доведат до някакви допълнения и усъвършенстване като цялостен документ. Някои от нещата, които сте споменали са тук, други, доколкото това е годишна програма само на пръв прочит за 2014 г. са по-дългосрочни мерки. 
Не знам какво ви притеснява в изведените малко повече от миналата година основни цели и задачи. На мен ми изглежда прекалено общо да сведем основните цели и задачи до две – три. Съзнателно бяха разширени на повече от тези, които бяха миналата година, включително и в заседанието, в което беше обсъдено по предложение на член на съвета и беше добавена и допълнителна основна цел. 
Приемам напълно някои от забележките ви, засягащи стилистиката и привеждането в еднакъв общ изглед. Може би е така, че са споменати само 3 от проектите, те са споменати дотолкова, доколкото само 3 от комисиите, които имат отношение към дейността на тези проекти, финансирани от фондове на Европейския съюз са намерили място в годишната програма. Аз лично не виждам пречка да се добавят и останалите 3 проекта, които изпълнява Висшият съдебен съвет. 
В момента проекта за електронно правосъдие не усвоява средства за финансиране поради факта, че вчера следобед в 3 часа беше проведена поредната работна среща между Висшия съдебен съвет и Министерството на правосъдието във връзка със стратегията за електронно управление и електронно правосъдие. 
Радвам се, че и г-н Калпакчиев е тук за да вземе отношение към предложението ви като тема и предизвикателство за съдебната карта и оптимизиране броя на съдебните органи в рамките на 2014 г. и какво точно виждате като мярка, която би могла да залегне в годишната програма в тази насока. 
Нататък – публикуване на решенията на Висшия съдебен съвет и постоянните комисии. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Имате проблем там. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Това тема за годишната програма ли е? 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Абсолютно, това е за вашата прозрачност. Вие не си публикувате решенията. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Това не е тема за годишната програма. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Функционалният анализ на прокуратура сте го гласували и не е публикуван, както и плана за действие към него. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Това са приложения към решения и протоколи на Висшия съдебен съвет, това не е тема за залягане в годишна програма. В годишна програма говорим за цели, насоки, дейности за изпълнението. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Имате проблем с публичността във вашата работа. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Този въпрос, който поставяте за решенията на комисиите и на Висшия съдебен съвет те са елемент от правилника, не е нещо, което трябва да е елемент на дейност или цел на годишната програма. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Това по-скоро е технически въпрос. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Аз ще бъде съвсем конкретна. Повечето неща наистина са доста бланкетно разписани, но това няма да го коментирам, освен предложението което се направи преди малко за включване, но не мога да преценя в кой раздел. Това, което коментирахме за договора за застраховка, защото наистина мисля, че за магистратите е важно. 
Още няколко конкретни предложения. 
В „Изработване на методология за определяне и отчитане на натовареността в органите на съдебната власт”, мисля, че е мястото на т. 3 в тази глава втора за изготвяне на средносрочна стратегия за човешките ресурси в съдебната система. Това, ако питате мен трябва да бъде отделен раздел и трябва да бъде в цялостната стратегия на Висшия съдебен съвет. Липсва конкретика. 
В глава ІV. Подобряване на критериите и показателите и ритмична дейност по атестиране на магистратите виждам в т. 1, че са включени само представители на съсловните организации. Вярно, доста е специфична темата, но мисля, че има и неправителствени организации, които са работили по нея и биха могли да допринесат с различна гледна точка, не само на хората от системата. Предлагам да се включи „и други организации от Гражданския съвет”  или примерно „неправителствени организации, които са работили по тази тема”. 
Същото важи и за глава V - „Осигуряване на ритмична дейност по провеждане на конкурсите за заемане на свободните длъжности в органите на съдебната власт”, т. 1. 
Никъде не виждам и това е предложение от наша страна, да се включи някъде точка, която да е свързана с обсъждане, вече мина една година откакто приехте правилата за избор на административни ръководители, мисля, че е време да се направи рекапитулация как работиха до момента, какво може да бъде подобрено. Ние сме готови да съдействаме за това, ако има желание от ваша страна и да организираме някакво мероприятие, на което това да се обсъди, защото има какво да се подобри. Ние бяхме направили предложение още когато се приеха правилата. Благодарни сме, че вие приехте голяма част от тях, но мисля, че след една година това е добре да се види. На 14 март изтече тази година и мисля, че е добре да се види какво се случи дотук, какво може да бъде подобрено. Някъде трябва да залегне задължително и дискусия, свързана с правилата за избор на тримата големи в съдебната система. Знаем, че предстои избор на председател на ВКС, немаловажен, има какво да се подобри доста по правилата за избор на тримата големи и това според мен е ключов момент, който трябва да залегне в програмата на Висшия съдебен съвет, никъде не го видях в документа. 
Бюджетният процес. 
Знам, че вие твърдите, че имате програмен бюджет, но това, което е разписано в самата програма...
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Не сме твърдели такова нещо. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Надявам се да стане програмен бюджетът, в момента е само институционален и функционален. Нещата, заложени в бюджетния процес са доста... Трябва да има детайлност, включително и разбирането за програмен бюджет. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Само да допълня. Глава 7, точка 7, силно контрастира със стила на всички останали раздели. Този  е прекалено детайлен, а другите са схематични, част от тях са като есета. Според нас трябва да пише „бюджет на съдебната власт”, защото „финансови средства” – това го няма в закона. Пише „бюджет на съдебната власт”. 
Тук смятаме, че е важно да се напише – „проектът за бюджет за 2015 г. да се обсъжда с Гражданския съвет” и да се включи в тази глава. И да има и срок. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Това е бюджетна процедура, сроковете там не ги определяме ние. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Миналата година през м. юли ни изпратиха писмо и не можахме да се съберем. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Самият проект го обсъждахме тук на Гражданския съвет. Нещо, което сме го правили, независимо дали го пише в годишната програма или не. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Не, не, вие не знаете какви са сроковете изобщо. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Ние не знаем за тази година какви ще са сроковете. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: 4 март беше срокът. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Говоря сроковете по бюджетната процедура, които всяка година Министерството на финансите ги определя и ние получаваме някъде около м. май. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Ето, указания за подготовка и представяне на бюджетните прогнози на първостепенните разпоредители от 2015-2017 г. Пише - „в изпълнение на т. 2.1.5 от решението на МС и в съответствие с тези указания, след което е написано с болд – срок до 4 март 2014 г. Висшият съдебен съвет да разработи и представи за информация... „ и т. н. Има го на страницата на Министерството на финансите. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Във връзка с 3-годишната бюджетна прогноза. Но за бюджета за следващата година все още указанията не са готови. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: В глава ІХ – „Подобряване работата на Висшия съдебен съвет по дисциплинарните производства”, не разбирам какво означава „подпомагане на Висшия съдебен съвет по уеднаквяване на практиката по дисциплинарните производства”. Това е т. 3. Кой, какво подпомага, къде подпомага, за кого иде реч? Доста е бланкетно разписано и не става ясно кой как подпомага работата на Висшия съдебен съвет. Може би тук трябва малко да разширите дали гилдийните организации, дали Гражданският съвет, дали по места, просто трябва конкретика. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Това, което аз предполагам, е, че по правилника на самата комисия, тя извършва анализи и запознаване на Висшия съдебен съвет с анализа на дисциплинарната практика, включително и на Върховния съд. Самата комисия подпомага Висшия съдебен съвет с анализ на дисциплинарната практика. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Същото важи и за глава Х, т. 9 и 10. Пак липсва конкретика. Прекрасно е, че се заемате с реформа в юридическото образование, но „поддържане на комуникация с юридическите факултети за издигане на качеството на обучение на студентите и засилване на неговата практическа насоченост...” Хубаво изречение без никакво съдържание. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: По точка 11 – „Съдействие за развитието на информационните системи в съдебната власт”. Тук пак общи работи. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Дайте, да я преполовим тогава. Конкретно ми кажете по т. 9 – ще задължим юридическия факултет да влезе в някакъв ритъм и теми, които ние си ги поставяме – няма как да стане. Съжалявам ако за вас изглежда така. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Когато правихме рейтинга на юридическото образование беше съвместно с тогавашния Висш съдебен съвет, отношението е съвсем различно. Не мисля, че ще игнорират инициатива от ваша страна. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Не знам защо на вас ви звучи толкова общо. Може би смятате, че не бива да я има. 
ЩЕРЬО НОЖАРОВ: Само един коментар. Големият проблем е изобщо за образованието, защото докато университетите получават субсидия на завършил, а не на реализиран студент, те имат интерес да пускат все повече завършили, без значение качеството. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Това е отделен въпрос, но най-малкото може да се включи Висшият съдебен съвет да инициира някакъв диалог с представители от Гражданския съвет и факултетите и да се направят конкретни мероприятия, на които да се обсъжда реформа в юридическото образование. 
В т. 16 да се включат и представители на Гражданския съвет, защото има експертиза по юридическата статистика. 
На предната страница и по-предната страница защо няма никакви срокове? 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Където няма срокове, са постоянни, в рамките на цялата година. Ще го допълним. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: По т. 13 за интернет-страницата вече ми е неудобно да го поставям, с трети Висш съдебен съвет работим, всички работят по този въпрос, нищо не е направено. Постоянно се планира да се унифицират, но нищо не се случва. Няма и срок тук. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Има в глава ХІ т. 13 – „Актуализиране и модернизиране на страницата на Висшия съдебен съвет”. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Едното е на Висшия съдебен съвет, едното е на органите. 
СВЕТЛА ИВАНОВА: При нас това е заложено в глава ХІ, където е на Комисия „Публична комуникация” частта за усъвършенстването на страниците. Това съвсем реално ще се случи, има финансиране. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Оценявам усилията на Висшия съдебен съвет за първи път да има годишна програма, но годишната програма трябва да бъде единен и консолидиран документ, не трябва да бъдат нагласени в един документ предложенията на различните комисии, което създава у мен едно усещане за несериозност и за липса на уеднаквяване и липса на стратегия какво ще прави Висшият съдебен съвет през тази година. Това е копи-пейст от това, което са направили комисиите и е насипано в един документ и е изпратено. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Без сериозна редакция на стилистиката. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Не е ли важно да се изпълнят мерките, залегнали в тази годишна програма, отколкото как изглежда тя, кой термин е подходящият. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: И последно в глава ХІ „Ефективно взаимодействие с професионалните организации на магистратите и с другите неправителствени организации. Поддържане на политика на публичност и прозрачност в работата на ВСС и на комисиите на ВСС” в т. 8 това ще бъдат електронни документи за Висшия съдебен съвет и за съдебната власт ли? Кой ще ги ползва. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Създаване на електронни бюлетини? 
СВЕТЛА ИВАНОВА: Това е част от промяната на интернет-страницата – да я направим интерактивна. Това е част плана за действие към Комуникационната политика и практически това е една от дейностите, които сме пренесли и в годишната програма. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Не ми стана ясно за какво ще бъдат. 
СВЕТЛА ИВАНОВА: За работата на Висшия съдебен съвет, включително и създаване на информационни клипове изобщо за работата на съдебната власт, които са пак в рамките на проекта. Адресатите са външни. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Аз, първо, ще реферирам малко към т. 1 от днешното ни заседание. Имам молба и предложение към съпредседателите като се включват точки в дневния ред да се вписва и кой е вносителят на тези точки. 
Ще направя изказването си две в едно – по тази точка и по следващата, защото те в някаква степен са свързани. 
В момента ни се предлага една програма за изпълнение, чието финансиране е било прието през м. март миналата година по съвсем други обосновки. Говоря за годишната програма тази година. Бюджетната процедура започва през март предишната година и към нея се пишат доклади – пари за какво се искат. И ето, ще ви кажа даже този път в бюджетните указания са го написали с италик и с болд дано някой го прочете - „към предложението да се представят задължително подробни обяснителни записки за всеки един от разделите”. Тоест миналата година Висшият съдебен съвет като е искал пари да прави нещо, той го е обосновал с някакви дейности. Така че да се обосновават сега други дейности в някаква годишна програма е излишно, защото как са обезпечени ресурсно тези дейности? Тези работи, които са написани, кой ще ги върши? Утре пак ще се разбере, че техническият сътрудник може да напише решенията по отделните точки по програмата след 5 месеца. Това не е работа. 
А пък по следващата точка от дневния ред ни предлагат за предната година отчет за изпълнението на бюджетните разходи, който пък е бил приет през 2012 г. без да ни се казва за какво са разходени тези пари. Ето по точки ще ви кажа – толкова, толкова, толкова, а каква работа е свършена? Никой не казва. Затова моето предложение е тези двете точки да отпаднат от разглеждане, а да има грижата Висшият съдебен съвет да внесе тези документи, които сега до 4 март са били предложени на Министерството на финансите, ведно с обяснителните записки и докладите към тях за 2015 г. Иначе пак казвам, едно нещо за да се случи, не трябва да се работи на парче. Ние в момента гледаме само теорията на нещата, без да имаме грижа да разберем те откъде ще се финансират. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: За точка 4 ли става дума? 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Става дума за точка 3 и 4, и за двете. В момента ни предлагат да гледаме план за действие, който не е ясно дали е ресурсно обезпечен. А пък по следваща точка ни предлагат да гледаме разходване на средства, без да е пояснено за какво са разходвани. 
Забелязвам едно сериозно раздвоение в разбирането на Висшия съдебен съвет по отношение на това какво е съдебна власт и какво е съдебна система. Тоест двете понятия някой път се объркват и не знам дали има различно разбиране, че съдебната система...
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Съдебната система не е конституционно понятие. В конституцията главата е „Съдебна власт”. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Хубаво, да не го употребяват тогава. Да не разказвам отново историята с влака и със системния подход при извършване на една работа. За т. нар. съдебна система трябва да се полага пропорционална грижа. Още с първия акт ние бяхме споменали, че искаме да видим поне една точка, която да полага някаква грижа за вещите лица, които считаме, че са също част не от съдебната власт, а от съдебната система, нищо подобно не се случва. То си е, както казва, ваша воля това нещо. Колкото по-малко полагате грижи, аз съм толкова по-спокоен. Ще ви прочета едно постановление на прокурор – постановление за изземване на дело от разследващ и предаването му на друг. Така казва прокурора и посочва, че в региона на гр. Видин липсва капацитет от вещи лица за изготвяне на сложни експертизи по икономически дела с фактическа и правна сложност. Става въпрос за дело за злоупотреба с пари от европейски фонд, което продължава вече 7 години. И досега четвърта експертиза вече се прави, харчат се пари, резултат никакъв. И най-вече пък от тези всички магистрати, за които говорим, че толкова трябва да им се решат въпросите, никой не се е сетил 7 години, че за да има злоупотреба със средства, трябва да има излизане на пари от единия джоб и да са влезли в другия. Тоест никой не е поискал да се представят някакви финансови документи за нарушения. И така 7 години. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Може ли да се върнем към дневния ред? 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Само да допълня, че аз ще гласувам от името на нашата организация против приемане на тези точки. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Уважаеми колеги, похвално е желанието на Висшия съдебен съвет да има програма за работата си всяка година. Но за съжаление това, което е предоставено на нашето внимание е всичко друго, но не и програма за работата. Това много ми напомня от първата ми месторабота в трети райсъвет в Бургас в далечната 1979 г. всяка година пишехме такива програми за все по-нататъшното развитие. И ако ние отворим и почнем да четем, аз не съм чел точка по точка, това са неща, които ние ги говорим, пишем в какви ли не форми откакто съществува Висшия съдебен съвет – за все по-нататъшното развитие на съдебната реформа. За мен една програма на Висшия съдебен съвет, първо, трябва да изключи всички ежедневни и рутинни задачи на комисии. Трябва да се концентрира върху 5-10-15 ключови неща, които Висшият съдебен съвет може да направи различно от ежедневните му задачи. Сега остава да пишем, че ще ходим на работа. Ако ние приемем една годишна програма, с която искаме нещо да променим в системата, да доразвием, да доизградим, тези задачи трябва да са 10-15. Вие ако разделите задачите, които са вкарани в тази програма на членовете на Висшия съдебен съвет ще излезе, че всеки член на Висшия съдебен съвет има над 20 задачи да изпълнява извън ежедневната си рутинна работа. Казвам тези неща защото става въпрос за конкретика. Може ли в програма на Висшия съдебен съвет за годината да няма контакт с Висшия адвокатски съвет? Ние говорихме и тук аз бях много доволен, че представителите на Висшия съдебен съвет в Гражданския съвет приветстваха идеята за засилване на взаимния контрол, междугилдийния контрол, между адвокати и магистрати. Няма дума по този въпрос в програмата. А това е изключително важно и смятам, че всички осъзнаваме това. Лично аз съм в конфликт и със старото, и със сегашното ръководство на Висшия адвокатски съвет, защото те седят и не правят нищо. И само по коридорите на съдебните зали ревем – пред този съдия се чака по два – три часа, за да влезеш, при другия си върви в график, този съдия влезе по делото и сега особено по новия ГПК по 10 месеца не излизат от доклад. По 10 месеца! Да не говорим за написване на решения и т. н. Назряло е времето за един диалог между Висшия съдебен съвет и Висшия адвокатски съвет. Какви безумни адвокати влизат в зала колегите знаят. Хора, които са не само за дисциплинарни наказания, ами за психиатрия, други пък директно са за образуване на НОХД. Обаче всичко живо си мълчи. 
Ако нещо трябва да се направи, и приключвам с това, трябва да има няколко конкретни, дори и болезнени мерки, които да могат да подобрят състоянието, което се влошава. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Включете го в дневния ред за следващо заседание. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Аз няма да подкрепя програмата в този й вид. 
ЩЕРЬО НОЖАРОВ: Едно изречение само като коментар. Във Великобритания как е програмата? Под формата на програмен бюджет. Тоест има основни цели, обвързано е с ресурси, няма отделна програма, няма отделен програмен бюджет. Аз познавам британския опит, това е програма. Всъщност обединява това, за което говориха двамата колеги – г-н Герджиков и  г-н Герон. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Само три коментара. 
Може би се получава едно леко разминаване за това какво влагаме в годишна програма. Това, което вие в момента говорите по-скоро е на по-стратегическо ниво. Това, което ние влагаме в годишната програма е нещо по-практично – с дейности, които са реално изпълними. Може би оттук идва първото ни разминаване. 
На второ място, личното ми усещане е, че се чувствам като ученик, изправен на черната дъска, на който му се казва колко е лош. Възприемам, но днес чувам коментари от рода на как нещо не е както трябва. Приемам за себе си, а предполагам, че и другите членове на съвета, това тук като едно взаимодействие, едно подпомагане, а не като назидаване. Ако имате някакви конкретни предложения, кажете ги, но не да се събираме тук и да си казваме и да се назидаваме. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Критиката е най-добрата помощ. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Аз не говоря за критика, говоря за предложенията. Както г-жа Гяурова каза по конкретните мерки така и така. Вие възприемате, че тази годишна програма трябва да бъде нещо по-стратегическо, да бъде нещо по-обобщено. 
И другото, г-н Герджиков, дали е финансово обезпечена. Това, което е заложено в тази годишна програма, това са правомощията на Висшия съдебен съвет, което означава, че бюджетът, включително и на Висшия съдебен съвет предполага изпълнение на това, което сме заложили. Не сме заложили тук нещо, което да не може да бъде изпълнено, най-малко със заплатите, които получаваме. В противен случай не би трябвало да го вършим. Приемам всички забележки, които казахте по самата годишна програма, но сега разбирам от вас, че вие възприемате тази годишна програма като нещо, което трябва да е съвсем различно. Съжалявам, не ги направихте тези коментари по отношение на миналогодишната програма, макар че Гражданският съвет имаше тази възможност през цялата 2013 г. Едва ли сте очаквали следващата годишна програма да е бъде в по-различен формат от този, който беше за 2013 г. И сега през м. април да поставяте този коментар и това очакване с надеждата тя заприлича във формата, който вие влагате в него, може би към края на годината. 
Говорим и за нещо друго, изработваме в момента т. нар. политики за управление, което именно ще представлява стратегическия документи, за който говорите, но то й е малко по-далекообхватен, той обхваща края на мандата на този състав – до 2017 г. Така че него бихме обсъждали и след няколко седмици. 
СТЕФАН КЮРКЧИЕВ: Уважаеми колеги, само две изречения. 
От гледна точка на предложенията, които бяха чути, всички те са конструктивни, но според мен би трябвало преди всичко да подходим донякъде по-либерално към текста на програмата по следните съображения. 
Първо, защото както разбрахме в изготвянето й са били включени различни комисии на Висшия съдебен съвет. Един такъв документ, който е все пак програма, към него не може да бъдат поставяни чак толкова строги изисквания, дори и стигащи до конкретика в стила или начина на изказ. 
От друга страна обаче, вижда ми се разумно предложението да има елемент на финансова обосновка по следните причини. 
Първо, става въпрос за един документ с декларативно значение, говоря не за конкретни разбивки, а за следното. Това е една програма, която ще стане широко обществено достояние, а ние виждаме, че в последните години се задълбочава тенденцията за ограничаване на бюджетната рамка, в която работи съдебната власт, и в частност Висшият съдебен съвет, който я администрира, добре би било обществото да бъде запознато, че ако иска качествено правосъдие и действително реформа и предприемаме на някакви мерки Висшият съдебен съвет трябва да разполага с едни оперативни финансови средства да реализира това. Тоест ние не се съмняваме в това, че Висшият съдебен съвет е предвидил съответната финансова обосновка да реализира програмите си, но с оглед на общественото въздействие на тази програма, според нас е добре да бъде засегнат и финансовия елемент, за да може обществото да разбере защо всъщност Висшият съдебен съвет иска от Народното събрание някакъв бюджет. Тоест, когато бъде поставен въпросът на дискусия, Висшият съдебен съвет да бъде образно казано с развързани ръце и да каже – да, но ние имаме набелязани точки от тази програма и ако вие ограничите бюджета ни, от гледна точка на обществото не искайте да реализираме всички тези цели с един ограничен бюджет. Това е идеята, да се търси някакъв общ разум, да не бъдем прекалено критични към тази програма, но действително мисля за уместно да бъде препоръчано на съвета в някакви рамки, дори общи,  да бъде вкарана тази финансова обосновка, която предлага г-н Герджиков. 
Благодаря ви. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Госпожо Найденова, ако съм се изразил по-остро или по някакъв начин неделикатно бих желал да се извиня, разбира се. Смисълът на това, което казах е, че ако искате да е полезен Гражданският съвет в тези обсъждания, ние в момента не трябва да гледаме тази програма за тази година, нито пък финансовия отчет за предната 2013 г., а трябва да гледаме именно тези обосновки, които сега се вкарват в Министерството на финансите като бюджетна процедура за следващата година. И там може да сме полезни с някакви програми и действия. Защото вие сте в положението да пишете програма за действие през 2014 г., която някой се е опитал някакси да обоснове през 2013 г. Това ще рече, че се опитвате едни нови действия да ги облечете в старите форми, които тогава са били прогнозирани. Ето сега, както ви прочетох и бюджетните указания, до 4 март е трябвало Висшият съдебен съвет с всичките обосновки, докладни записки и доклади да внесе своето предложение какво ще прави през 2015 г. Дайте това да го гледаме в Гражданския съвет, за да помогнем включително и за обосновки на някои програми. Нещо ново ако трябва да се направи в тази система, сега е моментът да се прави, не догодина по това време да гледаме програмата за 2015 г. Това беше смисълът на това, което казах. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Аз имам предложение за акт. 
Предлагам ви да резюмирам това, което казах в началото, организирах го в 5 абзаца, като има две допълнения. Ще прочета само първия абзац. 
Програмата на Висшия съдебен съвет за 2014 г. е стъпка напред в процеса на организиране на дейността на колективния съдебен орган, в сравнение с програмата за 2013 г. 
Подкрепяме усилията на Висшия съдебен съвет да планира своята дейност за една календарна година. 
Предлагаме на Висшият съдебен съвет да редактира проекта на Програма за 2014 г. в съответствие със Закона за съдебната власт, бюджета на съдебната власт за 2014 г., (организиран в 7 политики и 18 програми), правилника за организация на дейността на Висшия съдебен съвет и неговата администрация. 
Следващите абзаци няма да ги чета. Това са 16 основни цели, 12 мерки, че не са идентифицирани ясните механизми за партньорство с Гражданския съвет, посочили сме, че само на три места споменат Гражданския съвет и то спорадично. Предлагаме да се дефинират общите теми от взаимен интерес. 
Това, което е важно и смятам да прочета е следното. 
Предлагаме Висшият съдебен съвет да внесе отново програмата за 2014 г. на редовното заседание на Гражданския съвет към Висшия съдебен съвет, което ще се проведе през месец май 2014 г. 
Предлагаме на Висшия съдебен съвет да включи в Програмата за 2014 г. следните теми – само ще прочета тази, която Биляна предложи – „Ревизия на Правилата за избор на административни ръководители и за избор на председател на ВКС, ВАС и главен прокурор”. Това добавяме в другите приоритети. 
Относно въпроса на г-жа Найденова като ме попитахте за съдебната карта, това е в т. 3 – реформа на съдебната карта. Аз смятам, че към оптимизиране структурата на районните съдилища и реформа на съдебната карта, трябва да се добавят и районните прокуратури. Не можем да гледаме само единия клон на съдебната система. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Нали знаете какво е записано в конституцията? Структурата на прокуратурата следва тази на съдилищата. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Знам, но все пак искам да се запише. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Казвам го, защото се налага обратното впечатление, че едва ли не съдилищата трябва да следват структурата на прокуратурата. Разбирате ли, структурата на съда е много по-сложна от структурата на прокуратура. Прокурорите се занимават с наказателното производство. А 2/3 от съдиите са граждански. Процесът е съвсем различен. Дали ще има един съд – трябва да се преценят много неща. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Съгласен съм. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Исках да ви кажа, че другата седмица внасяме в съвета, вече е готов, един анализ за 2013 г., в който сме се опитали да дадем поглед и върху тези въпроси – за съдебната карта. по-скоро погледът е върху това, че трябва по този въпрос да се работи много по-комплексно и отговорно. За момента съдебната карта се употребява по-скоро като заклинание, всички го говорят, без да гледаме сериозно на този въпрос. Имам предвид да подходим със сериозен ресурс и експерти. По този въпрос в другите държави, където този въпрос тече от години, се гледа от страна на държавата по един много отговорен и мащабен начин. Това не е въпрос да го решим от днес за утре. Това не е работа на една комисия или на един човек. Трябва сериозно да се гледа много сериозно. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: За другия месец нашето предложение ще бъде този въпрос да бъде обсъждан. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: По този повод само един коментар – затова вчера със 17 гласа избрахте районен прокурор на Трън, където имат 24 преписки за цялата 2013 г., от които 7 прекратени. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: 23. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: С голямото мнозинство, с което не можахте да се съберете и да уволните г-н Ситнилски, но събрахте и назначихте. 
КАМЕН ИВАНОВ: Това са различни неща. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Вижте, в този смисъл казах. Много е лесно да говори. Това, което казахте, е така, звучи атрактивно. Не че няма доза истина в това. Но да го гледаме по този начин, полезен ход няма. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Според мен много по-убедително ще бъде ако като се предвиждат подобни реорганизации да се правят, да се опише съответно и какъв ще е ефектът. Да са наясно тези, които ги одобряват, в частност държавата, какво се очаква да се постигне в резултат на това. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: За момента този въпрос не е бюджетно обоснован, да. Но това е само едната страна на реформата, финансовата, и тя е най-малката, в смисъл, че ние формираме съдебната карта, не за да правим бюджетни икономии, дори напротив, защото всяка една реформа в съдебната карта първоначално е свързана с много повече разходи. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да, така е. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Въпросът е да направим системата на съдилищата по-ефективна. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Господин Милков, моля ви да формулирате текста за акт, а тези въпроси ще ги обсъждаме другия месец. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Аз го прочетох. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Ще помоля само с Висшия адвокатски съвет, това е изключително важен въпрос. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Да, аз си го записах, ще го обсъдим. Даже ме подсещате и за Националното бюро за правна помощ. Към вашите коментари да се добави и взаимодействие с Висшия адвокатски съвет. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Есенцията на вашето предложение е, че предлагате тази точка да се отложи за другия месец. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Не, не. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Програмата, той така каза. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Предлагаме на Висшия съдебен съвет да внесе отново програмата за 2014 г. на редовното заседание на Гражданския съвет, което ще се проведе през м. май, след като обсъди тези предложения. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: То ще мине полугодието. По-добре да обсъждаме програма за следващата година. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Да гласуваме. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Ние сме поставили програмата на обсъждане преди месец и нещо. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Другата трябва да сте я внесли вече в Министерството на финансите. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Процедурите са съвсем различни. В момента нашето предложение, вносител на тази точка е Висшия съдебен съвет отпреди месец. Това е точката днес за разглеждане. Това, което Вие казвате е нещо съвсем различно. То би засягало годишната програма за 2015 г. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Именно, за това говоря. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Но не е тя в дневния ред за днес. Нали изхождаме от това. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Да приключваме. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: То е ясно, че Висшият съдебен съвет тази програма ще я приеме. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Не, ние я изпълняваме. Може би да се обсъдят при окончателното й приемане всички предложения, които бяха направени на днешното заседание. Защото, съгласете се, още едно последващо внасяне тук, значи тя да стане факт в средата на годината и се губи смисъл. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Конкретното предложение за акт тогава да бъде предложенията, които направихме тук в момента, да бъдат докладвани и обсъдени на заседанието при окончателното приемане на годишната програма на Висшия съдебен съвет. А иначе можем да вкараме в акта на Гражданския съвет, че не приема програмата на Висшия съдебен съвет в този й вид, но предлага да бъдат допълнени тези неща. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Да. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Друго, което се сещам е да коментирате по някакъв начин проблема със съдебните заседатели. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Вижте, както проблемът със съдебните заседатели, така и проблемът с вещите лица е залегнал вече в междуведомствения план, който беше с акцент върху наказателните дела, там има съгласувани и с Министерството на правосъдието. И те са част от този план. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Те имаха много сериозна работна група по тези въпроси. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Част от този план е в рамките на 2014 г. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Това беше по време на служебното правителство, след това нещата замряха. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Там няма разпознаване. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Аз знам, защото планът на Министерството на правосъдието е базиран на нашия анализ. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Добре, ще формулирам акта. 
1. Гражданският съвет не съгласува представената програма на Висшия съдебен съвет за 2014 г. в предложения вид . 
2. Предлага на Висшия съдебен съвет да включи при окончателното обсъждане на Програмата на Висшия съдебен съвет предложените теми от Гражданския съвет. 
3. Гражданския съвет препоръчва на Висшия съдебен съвет да представи финансовата прогноза за 2015 г. заедно с докладите и подробната финансовата обосновка за разглеждане в Гражданския съвет 
4. Препоръчва на Висшия съдебен съвет програмата на Висшия съдебен съвет за 2015 г. да бъде структурирана не по работа на комисиите на Висшия съдебен съвет, а по политиките и програмите на Висшия съдебен съвет. 
„За” – 9, „Против” – няма, „Въздържали се” – 1. 
СТЕФАН КЮРКЧИЙСКИ: Аз ще обясня защо се въздържам. 
Формулировките ми звучат по-скоро в назидателен контекст. Според мен бяха дадени градивни предложения, но все пак факт е, че има програма и това трябва да се отчита положително. Думите ми преди малко бяха свързани по-скоро наистина с доброжелателно предложение към съвета, по-скоро с оглед на обществото да обоснове всички тези програми и средствата, които се искат. Не мисля, обаче, че отлагането на приемането на програмата би довело до положителни резултати, защото ще стане средата на годината, а в крайна сметка по тази програма вече се работи. 
Благодаря. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Преминаваме към точка 4 - Информация от ВСС за изпълнение на бюджета на съдебната власт за 2013 г. – съдилища, прокуратура, следствени органи.
Коментари, колеги? 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Колеги, има ли представител от Бюджетната комисия? 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Не. Те са на обучение. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Аз предлагам да отложим тази точка тогава. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Разумно е, да. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Мога ли още едно предложение да направя? Висшият съдебен съвет да представи счетоводния си сметкоплан и ще кажа защо го искаме това нещо. Това, което те ни дават на нас като отчет, това е което иска държавата от Висшия съдебен съвет. В момента те действат като агенти на държавата. Държавата е казала, за да сме наясно горе-долу как се случват нещата в един финансов обект, искаме тези 10 показателя да получаваме. И по тях държавата се ориентира. Само че за да се ориентира самата съдебна система какво се случва с финансите, трябва да си направи подробен сметкоплан. Тоест отделните позиции да ги разбие по отделни видове дейности, които предвижда, за да може самата тя да си контролира разходването на средствата. И в това отношение Министерството на финансите не ограничава първостепенните разпоредители с бюджетни кредити. Те могат да си направят колкото желаят подробна и детайлна разбивка на сметките и на средствата, които ползват. Даже в бюджетната процедура е записано, че се изисква за ангажименти над 500 хиляди лева да се заявяват отделно пред държавата, като по преценка на второстепенните разпоредители с бюджетни кредити могат и за по-малко суми да се правят такива разбивки. Ето това са ни мотивите. Мисля, че ще е полезно за всички да видим по какви отделни елементи отчитат разходването на финансите във Висшия съдебен съвет. 
ЩЕРЬО НОЖАРОВ: Това по принцип е приложение към баланса. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Точно така. 
КАМЕН ИВАНОВ: Аз мога да ви кажа, че на всяко тримесечие комисия „Бюджет и финанси” изготвя справки за изпълнение на бюджета на съдебната власт, с която се дават постъпили приходи от собствени приходоизточници, изпълнение на бюджетната издръжка. Даже сутринта гледах министър Златанова и тя коментира и бюджета на съдебната власт през съдебните такси, които трябва да се приемат, включително през някои решения на съвета. Но в тази насока това са регулярни отчети, ние мисля, че ги качваме на сайта на Висшия съдебен съвет и в тях се вижда докъде са събрани предвидените 140 милиона собствени приходи на съдебната власт, разходване, по пера разходване, и изплатената бюджетна субсидия като част от общата, включена в онези 434 милиона лева, които формират бюджета на съдебната власт. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Тези отчети, за които Вие говорите, те се правят по бюджетните показатели, които се изискват от Министерството на финансите, те се правят по твърде окрупнени показатели. Това, което беше смисълът на моето предложение, е да се види в какви детайли са структурирани отделните параграфи, така че да е ясно, че тези подсметки обезпечават конкретни програми, конкретни действия. Тоест това, което трябва за т. нар. управленческо счетоводство. Да е ясно как се разбиват тези средства. 
КАМЕН ИВАНОВ: Те се разбиват в оперативен порядък. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Именно. 
КАМЕН ИВАНОВ: Няма как да се каже какви средства в какъв оперативен порядък ще се насочат към едно или друго звено на съдебната система през м. април. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Това казах и аз. Тази детайлизация се вижда от сметкоплана, който приема всяка една организация. 
ЩЕРЬО НОЖАРОВ: Става дума за синтетично счетоводство, например сметка 302 е каса, да кажем. То иска да покаже дали те имат индивидуален сметкоплан, който променя номерата на сметките. А това, което колегата говори, то е аналитично счетоводство - по отделната сметка, да кажем 302, баланс. 
КАМЕН ИВАНОВ: Да, това може да ви бъде дадено. Аз говоря чисто практически какво може да получите като информация. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Аналитичното отчитане е раздробено по отделни сметки и подвидове. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Не разбирам идеята, какво ще го правим този счетоводен сметкоплан, одит ли ще правим? 
ЩЕРЬО НОЖАРОВ: За одит се използва, да. 
КАМЕН ИВАНОВ: Това имам предвид, ако ви интересува одит, одит е направен, той се прави в края на всяка година и това са публични доклади, можете да се запознаете с тях. Одитният доклад е трудно да бъде разчетен от всеки, но който проявява интерес, може да се снабди с такова нещо. Одитният доклад и на Инспектората на Висшия съдебен съвет също е готов. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Не ни интересуват цифрите за тази година, за предната, интересува ни колко детайлно Висшият съдебен съвет си е разработил воденето, отчитането на своята политика, така че тя да съответства на програмите, за които...
КАМЕН ИВАНОВ: Това може да се види от проекта, който Висшият съдебен съвет изпраща в хода на съгласувателната политика. Те се готвят някъде до м. юни и тогава Висшият съдебен съвет излиза с онези детайли, онова предложение, което след това трябва да бъде внесено от министъра на правосъдието в Министерството на финансите. С такъв разполагаме и фактически от миналата година последно го изготвихме към м. септември. Той засяга тази година и прогнозните резултати за 2015 г. и 2016 г. Той винаги се готви в 3 години напред и в момента се разполага с този документ. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Друго иска г-н Герджиков, формулирайте го като акт, ще го внесем на комисия „Бюджет и финанси” и тя ще отговори. Няма смисъл да продължаваме. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Висшият съдебен съвет да представи приетия и действащ сметкоплан. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Предлагам точка 4 да се отложи за следващото заседание. Това е в точка 4. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Следващият път ще гласувате акт и по-следващият път ще имате отговор от комисия „Бюджет и финанси”. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Да приемем акта и да го представят следващия път този сметкоплан. 
ЩЕРЬО НОЖАРОВ: Само един коментар преди да се гласува. По принцип бюджетните организации си изготвят сметкоплана по бюджетни параграфи, т. е. счетоводната процедура следва бюджетната, при което би трябвало да има съвпадение. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Не е вярно това нещо. 
КАМЕН ИВАНОВ: Вижте, направете искане, приемете и го адресирайте до комисия „Бюджет и финанси”. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Висшият съдебен съвет да представи приетия и действащ към момента сметкоплан. 
„За” – 7, „Против” – няма, „Въздържали се” – 2. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Преминаваме към точка 5 - Коментар по годишната програма на Инспектората към Висшия съдебен съвет.
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Ще прочета нашия коментар. 
Заслужава сериозна подкрепа Годишната програма на Инспектората към Висшия съдебен съвет за 2014 г. Програмата е изготвена професионално и аналитично, като е следвана логиката на Конституцията и Закона за съдебната власт. 
Според нас има два основни недостатъка в предложения за коментар текст на програмата.  
Първо, липсва инициатива на ИВСС да публикува всички свои актове от проверки. 
Второ, не се планират проверки на върховните нива в съдебната система. 
Само да кажа, че са публикувани 62 акта от над 1200, това Сметната палата го установила и това е 0,02% от цялата им работа за 6 години. 
Не са планирани ефективни мерки за сътрудничество с неправителствените организации, съгласно препоръките на Европейската комисия. 
Същевременно през м. март 2014 г., ако трябва да съм точен на 21 март, беше публикуван одитен доклад на Сметната палата за дейността на Инспектората към ВСС. В доклада са дадени 22 препоръки със срок на изпълнение 31.12.2014 г. и аз съм цитирал основния извод от този доклад преди препоръките. 
Предлагаме на Инспектората към Висшия съдебен съвет да допълни Годишната програма за 2014 г. съобразно дадените препоръки на Сметната палата в сътрудничество с Гражданския съвет към Висшия съдебен съвет. 
Защо включваме и нас там? Защото Висшият съдебен съвет е компетентен да определя бюджета на Инспектората, има лост за въздействие. Бюджетът на Инспектората само за тази година е над 3 милиона, има един спор относно администрацията, защото са я увеличили, има спор и във Висшия съдебен съвет за тяхната администрация. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Няма спор. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Обжалва ли се? Те искаха 17 бройки да им вземат. Всъщност има такъв спор от лятото на миналата година, защото в закона е казано, че администрацията не може да е повече от два пъти и половина отколкото са инспекторите. Те са 11, но те имат и друга администрация по глава 3а и т. н. 
Ако трябва да сравня двете програми, тази на Инспектората наистина е изготвена по начин, по който ние очаквахме да видим тази на Висшия съдебен съвет. Логика, основни правомощия според закона, добре е направена, но има сериозни дефекти в 2 позиции. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Въпросът е някакси Гражданският съвет да препоръча да залегнат в програмата на Инспектората. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Това сме написали – предлагаме на Висшия съдебен съвет да допълни годишната си програма по дадените препоръки. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Да го гласуваме и да минем към т. Разни. 
„За” – 10, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. Приема се. 
Преминаваме към точка 6 – „Разни”. 
Имам няколко неща тук. 
Първото е въпрос към присъстващите тук. 
Запознати ли сте с фундаменталното предложение за създаване на централен административен съд? Защото върви през партийни централи, ето тук чета в „Дневник”, цитирам:  Ръководството на ВАС търси подкрепа от парламентарни партии за задвижване на идеята за създаване на централен административен съд. С тази цел заместник-председателят Боян Магдалинчев е посетил стаята на ДПС в парламента преди две седмици”. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Може ли да направим сигнал директно към Етичната комисия. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: По какъв повод?
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Висш магистрат, който ходи по партийни централи. Има ли коментар Висшият съдебен съвет? Не че няма право някой да предлага някакви неща, разбира се. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Тази идея е много отдавна. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Първо, става въпрос за законопроект, второ законодателна инициатива Висшият съдебен съвет няма. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Всяка седмица тук е министърът на правосъдието, който чрез Министерския съвет има тази законодателна инициатива и според мен мястото, където трябва да се обсъжда този фундаментален въпрос не е стаята на ДПС в парламента. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Ние ще подадем сигнал до г-н Тодоров. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Получих отговор, добре. 
Другото са предложенията за дневния ред. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Само преди това Комисия „Публична комуникация” има молба да обсъдим едно тяхно решение, то отново е във връзка с исканата експертна помощ за провеждането на проучванията. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Едно предложение преди да започнете. 
Тъй като от последните няколко заседания оставам с впечатление, че в членовете на Висшия съдебен съвет остава усещане, че опитваме да се конфронтираме с тях, бих ви предложил ако желаете на следващото заседание да поканим министъра на правосъдието. И него да го чуем какви са му намеренията във връзка с действията в сферата на съдебната реформа, какви законодателни инициативи са предвидили през тази година пак във връзка със съдебната реформа. Ако ни откаже, здраве да е. След това ще бъде добре да чуем и главния прокурор какво има предвид като казва, че са станали само регистратори на събития и тримата големи. 
Това е предложението ми за следващото заседание да поканим министъра на правосъдието с цел да ни информира какви са намеренията на Министерството на правосъдието в областта на съдебната реформа. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Добре. Следва ли да гласуваме акт? 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Аз да напомня, че сме поканени от Висшия съдебен съвет на съвместно заседание и още не получаваме поканата. Ние да кажем, че чакаме тази покана. Минаха 4 месеца от това предложение. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да формулираме акт. 
Гражданският съвет към Висшия съдебен съвет кани министъра на правосъдието на следващото свое заседание с молба да изложи вижданията си за участието на Министерството на правосъдието в съдебната реформа през настоящата година. 
„За” – 10, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Моето предложение за акт е следното. 
„Гражданският съвет предлага на Висшия съдебен съвет да се проведе съвместно заседание на Висшия съдебен съвет и Гражданския съвет”. 
Предложението беше, че Висшият съдебен съвет ще проведе съвместно заседание с Гражданския съвет. Това беше предложението. И ние казахме – да, добре. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Нека бъде по-деликатно. Да кажем така Гражданския съвет моли Висшия съдебен съвет да уточни и детайлизира поканата си за съвместно заседание. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Добре, съгласен съм. 
Гражданския съвет моли Висшия съдебен съвет да уточни и детайлизира поканата си за съвместно заседание. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Сменете думата „моли” с „предлага”, ние сме партньори. 
Гражданския съвет предлага на Висшия съдебен съвет да уточни и детайлизира отправената покана за съвместно заседание. 
„За” – 9, „Против” – няма, „Въздържали се” – 1. 
Други предложения? 
СВЕТЛА ИВАНОВА: Аз бих искала накратко от името на Комисия „Публична комуникация” отново да поставя на вниманието на Гражданския съвет въпроса с отправената от нас молба за експертна помощ по отношение на извършване на проучване на обществено мнение по ключовите общности. Изпратихме ви извлеченията от протоколите на Гражданския съвет, за да ви припомним, че част от вас бяха така любезни да поемат известни ангажименти, че действително със своите ресурси и сред своите членове или чрез своите интернет-страници могат да ни подпомогнат като извършат такова проучване. Наистина няма да ви занимавам дълго, но искам да подчертая, че това е една голяма молба към вас, защото смятаме, че това проучване е изключително важно. 
От една страна, то ще очертае слабите места в комуникационната политика, очакванията на различни общности, за да може когато правим стратегията на цялата съдебна власт действително да ги обхванем и да обърнем внимание на това, което е важно за всички общности, които ще бъдат целени в нея. 
От друга страна, това ще бъде една контрола, спрямо която ще можем да имаме един реален поглед какво се изменило когато отчитаме година – две – три, в края на мандата или когато решим, какъв е ефектът от прилагането на политиките в тази комуникационна стратегия. И тъй като не искам повече да губя вашето време, за да бъда конкретна, бих искала да поканя на среща с комисия „Публична комуникация” на 15 април в 13,00 часа, когато е редовното заседание, освен г-н Милков, който беше единственият, който откликна с конкретни предложения за конкретни въпроси спрямо темите, които ние формулирахме за тези проучвания, тези организации, които действително поеха някакви ангажименти и смятаме, че биха могли да ни бъдат полезни. Това са съсловните организации на съдиите, на административните съдии, Българската съдийска асоциация, Асоциация на прокурорите, Камарата на следователите, Сдружението на съдебните служители, след това сдружение „Сефита” и Камарата на независимите оценители в България, които също обхващат една от ключовите ни общности, Съюза на юристите, фондация „Български адвокати за правата на човека” и „Център на НПО – Разград”, които откликнаха на нашата молба. Разбира се, ако някой друг от членовете на Гражданския съвет иска да се включи, да се чувства поканен на заседанието на комисия „Публична комуникация” на 15 април. Но действително с искрена молба се обръщам към тези 10 членове на Гражданския съвет – много ни е необходима вашата експертна помощ и тя не може да бъде възмездена финансово, но ще бъде оценена, и смятам, че ще й бъдат отчетени заслугите. 
Това е, което исках да ви кажа. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Благодарим за поканата. 
Добре, други въпроси. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Във връзка със случайното разпределение на делата. Може би за следващото заседание в дневния ред да включим една точка за дела, които са взаимосвързани – това се поставя като въпрос от няколко съдилища, включително и от колеги адвокати. Най-често се среща при брачните дела. Смятам, че свързаните дела са важен и интересен въпрос и можем да го сложим на разглеждане в една от следващите ни програми. Ако трябва ще поканим и съдии от Софийския районен съд, от брачна колегия, защото там се оказва най-голям проблемът. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Като гледам какво оставихме от днес за другия път и какво е предложено от предишни пъти за другия път, за м. юни да го предвидим. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Как предлагате да се формулира? 
ЙОСИФ ГЕРОН: Разглеждане на въпроса на случайно разпределение на дела при едни и същи страни и свързани дела. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: За м. юни е добре да се сложи тази точка. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Една предварителна работа, която е извършена във връзка с методика или правила. Документът, който ще регламентира случайното разпределение. Това наистина е като възможност за изключение. Има много частни случаи, в които действително е оправдано да има изключения по случайни принцип. Може да се мисли в тази посока. 
КАМЕН ИВАНОВ: Госпожа Кузманова и г-н Георгиев работеха по въпросите за чл. 9, като изготвяха методика, тя беше обсъждана и от Гражданския съвет, както и с Незабравка Стоева. Тримата работеха заедно, изготви се една методика, признавам си, че вече не знам на какъв етап е, но тя беше може би изпратена за запознаване. Имаше и инструкция към методиката. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Ние отложихме обсъждането в съвета, защото чакаме експертизата. 
ЙОСИФ ГЕРОН: И още нещо. На 16 април е деня на юриста, предполагам, че сте получили покани, на 16 април в големия салон на Съюза на юристите ще е тържественото събрание, след това от 18,00 часа концерт на струнния оркестър, а от 19,00 часа ще направим купон. 
СТЕФАН КЮРКЧИЙСКИ: Само да вметна по предложението на адвокат Герон. 
Не искам да неглижирам въпроса, напротив, той е важен, но тъй като съм съдия и разглеждам граждански дела, както и брачни, личното ми мнение е, че няма как, особено от този съвет (ГС), че дори от Висшия съдебен съвет да бъде разрешен важният въпрос, който поставя адвокат Герон по следното съображение, съвсем прагматично и кратко. Дори да бъде предвидено изключение от принципа на случайно разпределение на делата, при свързани дела между едни и същи страни, да не забравяме, че съгласно ГПК съдията има възможността да раздели делата и при това неговият акт не подлежи на съдебен контрол. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Като има безумни съдии, които ти разделят дело за делба за наследство... И затова се получава така, защото си мълчим. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Колеги, моля ви, г-н Милков да предложи точките за дневния ред за следващия път. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Имаме дневен ред за две заседания, но аз ще прочета темите. 
1. Избор на съпредседател. 
2. Съдебната карта – съдебни райони и съдебни органи. 
3. Дисциплинарна политика на Висшия съдебен съвет. 
4. Функционален анализ на прокуратурата. 
5. Разделяне на Висшия съдебен съвет на две колегии. 
6. Доклад на Сметната палата за функционалния анализ на Инспектората на Висшия съдебен съвет. 
Предложението на г-н Герон. Като сложим точка „Разни” стават 8 точки, и министъра на правосъдието – стават 9 точки. Министърът на правосъдието е точка 1, но нали имаме акт. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Предлагам темата за Висшия съдебен съвет за разделянето му и това, което г-н Герон предложи, да останат за м. юни директно. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Моето предложение не е спешно. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Функционалният анализ също може да отиде за м. юни. 
БИЛЯНА ГЯУРОВА: Някаква конкретика трябва да се формулира за дисциплинарната политика. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Примерите със Ситнилски, с Тодорова. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Аз веднага ще ви кажа, че решения, които не са влезли в сила, аз лично не се наемам да коментирам. В закона има забрана за обсъждане на фактите и обстоятелствата по тези дела. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: Ние не обсъждаме. В тези актове на Висшия съдебен съвет нали прозира философия, нали прозират базисни нагласи към това как се провежда. Има очевидно разминаване както със закона, така и решения, които са ad hominem. Няма какво да спорим тука по въпроса. Поне за мен е така. Затова го предлагам да се обсъди дисциплинарната политика, не е задължително тези конкретни казуси да се поставят, но принципите, да чуем, има сигурно някаква статистика – колко дисциплинарни производства са заведени, колко са завършили, с какви наказания. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Отчетът е качен на сайта, към заседанията на комисията, но добре. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Това всъщност не е насочено толкова към промяна на някакви актове, по-скоро какво е усещането в Гражданския съвет и изобщо в обществото. 
ПРЕДС. ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ: И какво в обществото рефлектира. Когато кажете на хората, че едно решение се взема с изискуемо мнозинство, а го вземете с 1 глас по-малко, вие им казвате – ясно е, законът е врата в полето, ходи се оправяй. Това му казвате. 
ГЕОРГИ МИЛКОВ: Господин Георгиев, ако сте съгласен, имаме основните теми, бих предложил веднага след 6 май като започнем да координираме дневния ред тогава окончателно да решим кои са темите. Да закриваме заседанието. 
ПРЕДС. ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Добре, колеги, изчерпахме дневния ред, закривам заседанието. 
(12,20 часа)

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА 				ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 			ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 
ОТ ВСС 							ОТ НПО
(П) 					 				(П)
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА 				ЕМИЛ ГЕОРГИЕВ

Протоколирал: И. Йосифова
Технически сътрудник на Гражданския съвет