ГРАЖДАНСКИ СЪВЕТ 
КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ

П Р О Т О К О Л  № 18
от заседание на Гражданския съвет към ВСС,
проведено на 17.10.2014 г. 

На заседанието присъстват: 
От страна на неправителствените и професионалните организации: 
Любомир Герджиков – съпредседател от страна на НПО (Сдружение „СЕФИТА”), 
Веселина Попова (Сдружение „СЕФИТА”), 
Дойчин Благоев (Сдружение „СЕФИТА”), 
Мария Карагьозова (Асоциация „Форум”), 
Евгени Иванов (Асоциация на прокурорите в България), 
Гергана Мутафова (Асоциация на прокурорите в България), 
Владимир Петров (Камара на следователите),
Ирен Миткова (Камара на следователите), 
Весела Павлова (Асоциация на българските административни съдии),
Божидар Кънев (Камарата на независимите оценители в България),  
Богдана Желявска (Българска съдийска асоциация), 
Димитър Гочев (Съюз на юристите в България),
Даниела Илиева (Национално сдружение на съдебните служители). 
От страна на Висшия съдебен съвет:
Даниела Костова - съпредседател на Гражданския съвет от страна на Висшия съдебен съвет, Юлиана Колева, Юлия Ковачева, Светла Петкова, Калин Калпакчиев, Галина Карагьозова, Соня Найденова – членове на Висшия съдебен съвет. 
Заседанието протече при следния дневен ред: 
Точка 1. Обсъждане на функционалния анализ на ПРБ и плана за действие към него (с покана към Главния прокурор за изложение на заседанието). 
Точка 2. Обсъждане проект на Методика за дисциплинарната дейност на Висшия съдебен съвет. 
Точка 3. Организационни въпроси. 

Заседанието беше открито в 9,30 ч. и на него присъстват представители на 9 (девет) от общо 15 (петнадесет) организации, членуващи в Гражданския съвет към ВСС. По покана на Гражданския съвет в заседанието участват главния прокурор – г-н Сотир Цацаров и зам. гл. прокурор -  г-жа Пенка Богданова.
ПРЕДС. ДАНИЕЛА КОСТОВА: Уважаеми дами и господа, откривам заседанието на Гражданския съвет.
Първо, искам да благодаря на г-н Цацаров затова, че прие поканата, буквално отправена преди няколко дни, както и за присъствието на неговия заместник – г-жа Богданова. Моля Ви, с оглед на това, че имаме гости, всеки от вас да се представи, за да са наясно гостите ни за състава и присъстващите на Гражданския съвет. 
(Присъстващите се представят.)
ПРЕДС. ДАНИЕЛА КОСТОВА: Благодаря на всички. 
Искам да направя кратко уточнение във връзка с т. 1 от дневния ред, а именно „Обсъждане на функционалния анализ на Прокуратурата на Република България и плана за действие към него”. Това е точка, която е била предвидена за разглеждане на заседание на Гражданския съвет на 16.05.2014 г., останала е неразгледана, и днес вече влиза в дневния ред. По този повод сме поканили г-н Цацаров да участва в дискусията на съвета. Точката е по предложение на неправителствения сектор и съсловните организации. За да не губим време и бъдем по-експедитивни, давам думата на г-н Цацаров. 
СОТИР ЦАЦАРОВ: Уважаеми колеги, аз ви предлагам да процедираме по този начин. Ако го приемете, аз съвсем накратко да изложа пред вас едно резюме на фактите и оттам насетне да имате пълната възможност да задавате въпроси, защото далеч по-резултатният вариант е да имате възможността да попитате всичко, което ви интересува и съответно ние с г-жа Богданова да се опитаме да отговорим, отколкото да се опитаме да изнасяме лекции тук. Ако го приемете, да процедираме по този начин, ако предложите нещо друго – готов съм и по друг начин да процедираме. Мога да говоря,но мисля, че от много приказки няма да има особена полза, по-добре е да има обсъждане и диалог. Съгласни ли сте? Добре. 
Началото на функционалния анализ трябва да се търси в датата 18.07.2012 г. Това е датата, на която е публикуван предният доклад на Европейската комисия по Механизма за сътрудничество и проверка. Една от препоръките на този доклад по отношение на темата реформа в съдебната система е новият главен прокурор да получи мандат и да проведе реформа в структурата, процедурите и организацията на прокуратурата, въз основа на независим функционален одит и в сътрудничество с външни експерти. Всъщност това е отправната точка на провеждането на функционалния анализ и на прекия негов резултат, а именно - планът за действие. 
По отношение на самия функционален анализ и следващия го план за действие, мога да кажа, че преди започването му са проведени доста подготвителни мероприятия, едно от които беше среща с генералния секретар на Европейската комисия г-жа Катрин Дей, която среща проведохме заедно с г-жа Богданова. Всъщност основното, което тогава ние поставихме за обсъждане, бе алгоритъмът, по който смятаме да действаме и който срещна пълно одобрение, както и относно ползвания термин – външни експерти, както беше посочено. 
За наша изненада под външни експерти категорично ни беше посочено, че ние трябва да привлечем експерти, които не са хора, които работят в органите на съдебната власт, но външни експерти не означава категорично чужди експерти. Всички тези предварителни разговори предопределиха и начина, по който се процедираше оттук насетне. Позволихме си да ви дадем по една папка. В тази папка сме включили минимума материали, който може да ви послужи и да ви е от полза, а именно: 
•	Първата част представлява информация за изпълнението на плана за действие до настоящия момент, 
•	Втората част, което е с доста по-ситен шрифт и която съдържа дати и съответни действия, всъщност показва действията на прокуратурата от датата 1 март 2013 г. до настоящия момент, или по-точно той е до 30 август, и към настоящия момент изпълнението продължава. 
По дати конкретно са посочени съответните действия, които са били предприети и съответно привързаността им, ако мога така да се изразя, с плана за действие. Така че след като е била определена групата, която ще работи по т. нар. функционален анализ и в качеството на външни експерти са били привличани хора, мога да дам примери – г-н Тодор Коларов, г-н Тихомир Безлов и т. н., към 15 март 2013 г. дейността по изготвяне на функционалния анализ е започнала. 
Функционалният анализ всъщност - аз съжалявам, че не го донесох, поемам задължението да го представя на диск, но го има и на страницата на прокуратурата, за нуждите на всеки, който се интересува, е един доста обемен документ. Той и затова съществува в две версии – едната е функционален анализ със съответните приложения към него, другата е една кратка версия, която е във формат на един такъв доклад. Какво представлява той? 
Той е буквално снимка на прокуратурата и на състоянието на прокуратурата, като започнете от нейната структура и процесуални правомощия, и завършите до начин, по който се финансира, материално-техническото осигуряване, разпределението на кадри и т. н.  Външните експерти се постараха да направят една карта на кадровата обезпеченост на прокуратурата и на съответствието й с бюджетните разходи, и до известна степен оправдаността на тези разходи с оглед нивото на престъпността, пък и въобще задачите и натовареността на прокуратурата в съответните райони. Така или иначе към м. юни 2013 г. функционалният анализ бе осъществен. Освен че беше изготвен функционалният анализ към м. юни 2013 г., бяха изготвени още два анализа: 
Единият е анализа на делата за корупция. Разбира се, невъзможно е да бъдат анализирани абсолютно всички дела за корупция, затова бе подбрана представителна извадка, и беше разгледана пак от широка работна група, мисля, че бяха 113 дела. Бяха привличани като външни експерти например пенсионирани съдии от Върховния касационен съд, име като пример мога да посоча г-жа Бойка Попова, и всъщност идеята бе не да бъде анализирано всяко дело само за себе си, а да бъдат изведени и обобщени, така да се каже, добри и лоши практики. Излишно е да ви казвам, че на моменти лошите практики надвишаваха добрите. Това беше отразено и като заключение на доклада. Говорим за процесуални практики, разбира се. 
Един следващ анализ бе анализът на делата срещу магистрати. Оказа се, че там наследството е доста смущаващо. Така че на базата на тези анализи в крайна сметка през м. юни 2013 г. бе изработен и самият план за действие. 
Планът за действие представлява документ, който, както е посочено в неговата начална част, в никакъв случай няма претенциите да бъде стратегия. Не е точно даже да се каже няма претенциите, а няма целта, защото ние на стратегии, ако мога така да се изразя, поне работещите в тази система, сме се нагледали. За нас тогава, в един шеговит разговор с представители на Европейската комисия, бе казано, че ако досега са правени стратегии, хайде малко да направим тактика. Следователно тактиката означава един конкретен план за действие – 29 мерки, всяка с конкретни стъпки, всяка мярка и стъпка, свързана с индикатор за изпълнение, тоест крайна цел, която се гони, срок, лица, които са отговорни, и разбира се, необходимите ресурси, независимо от това, какви са те – били те финансови, кадрови, материални и т. н. 
Към настоящия момент е налице една информация, тя се съдържа в папките, които получихте, която информация показва, че от общия брой планирани мерки, напълно са изпълнени 20, пред окончателно изпълнение са 5, и в процес на изпълнение са още 3. 
Какво е оценката, най-общо казано, по отношение на изпълнението на плана за действие и по отношение на функционалния анализ. 
Смея да твърдя без оценъчно самохвалство, че оценката на това, което сме направили, би могла да бъде намерена в доклада на Европейската комисия от 22 януари 2014 г. 
Коя е първата препоръка за реформа в направлението „Реформа на съдебната власт”? Ще си позволя да ви я прочета дословно. „България следва да изпълни плана за действие на прокуратурата съгласно предложения график, да впише плана за действие в по-мащабната реформа на съдебната власт”. Аз не съм с претенциите, че прокуратурата е идеална, нито с претенциите, че тя, решавайки този проблем, малко или много е изпълнила до край своите задачи. Така или иначе обаче, самият факт, че планът за действие бе приет абсолютно безкритично от мониторинговия доклад и препоръката бе да бъде изцяло вграден в по-мащабната реформа на съдебната власт, която българските власти следва да планират, показва, че той е срещнал одобрението на Европейската комисия. 
Ако трябва да цитирам и мотиви от доклада, пример, в който ръководството е предприело по-систематичен подход, може да бъде открит в прокуратурата. Одитът, защото буквално там първоначално се говори не за функционален анализ, а за одит, съответно съобразно терминологията, одитът, предприет от главния прокурор и произтичащия от него план за действие, представлява ясен и често откровен анализ на недостатъците. Ако бъде приложен спешно, той може да доведе до значителни резултати, като същевременно показва, че невинаги и не непременно са необходими допълнителни средства, за да се стимулира и осъществи промяна. 
Позволявам си да кажа, че в много критики, които се изсипаха и изсипват върху прокуратурата, критиците не намериха за удобно и то безспорно не е удобно за тях, да цитират тези изречения, просто защото обикновено се цитира това, което води до неутрална или лоша оценка, и никой не намери за необходимо да го посочи, затова аз си позволявам да го прочета. Така че аз изразявам удовлетворение от това, което е свършено до момента и пак казвам – при разговора с последната експертна мисия ние казахме и още нещо – на нас ни е ясно, че оттук насетне организационната, кадровата и всяка друга основа е поставена. Тя е поставена с почти 90-процентното изпълнение на плана за действие, което вие може да видите в предоставените ви материали. 
Ясно ни е, че оттук насетне ние пред вас не можем да се представяме повече с организационни планове, със структурни изменения и така нататък. Тоест оттук насетне от нас вие ще очаквате резултати. Ползвам случая да благодаря и на г-жа Богданова, която е тук, защото организацията на работата по функционалния анализ, както и по самия план за действие, е протекла изцяло под нейна координация и ръководство. 
Готов съм да отговарям на всякакви въпроси. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Ще допълня, че този отчет по плана на прокуратурата, след като беше преминал през разглеждане и обсъждане във всички постоянни комисии на Висшия съдебен съвет, беше приет на заседанието на Висшия съдебен съвет от вчера - 16 октомври 2014 г., както беше разгледан и приет също функционалния анализ и самия план още миналата година. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Ако ми разрешите, искам да благодаря на главния прокурор за това, че уважи нашето събиране и за това, че в този концентриран вид изложи основните положения от програмата за действие на прокуратурата. Мисля, че за нас е изключително важно да получаваме информация от първа ръка - не само да я четем по медийни издания, и заради това днешно разглеждане по моя представа, както и на колегите от гражданските организации, е изключително полезно за дейността ни, затова се надявам, че ще проявите интерес и ще вземете отношение към изложеното до момента. Слушаме ви, колеги. 
ВЕСЕЛИНА ПОПОВА: Уважаеми колеги,
Уважаеми членове на Висшия съдебен съвет, Уважаеми г-н Главен прокурор, представлявам сдружение „СЕФИТА”, което е член на Гражданския съвет към Висшия съдебен съвет от неговото учредяване. Експертите към сдружението ни имат богат, над 10-годишен опит в извършването на като вещи лица на съдебни експертизи и експертизи за досъдебното производство, и нееднократно са се сблъсквали с недостатъците и проблемите на правосъдната ни система. Ето защо сред нас естествен интерес предизвикаха функционалния анализ и плана за действие на прокуратурата за периода 2013-2015 г. - като изградени на основата на структурен и функционален одит, и целящи да създадат една по-ясна представа за осъществяването на действия и  мерки за промяна в тяхната взаимовръзка. Този подход считаме за уместен и при реформирането на други области от правосъдната ни система, в частност за нас също от интерес е в условията на отменена от Върховния административен съд Наредба № 3 от 2012 г. на Министъра на правосъдието за дейността на вещите лица, постигането на балансирано и отговорно разбиране за мястото и ролята на съдебната експертиза в правораздавателната ни система, и сме готови да съдействаме според възможностите за постигането на предвидената в програмата на прокуратурата мярка 23 за експертно осигуряване на разследването, в т.ч. като участваме и в работна група, ако бъдем поканени. 
Бих искала, също така, да споделя от името на колегите известна неудовлетвореност от изпълнението до момента на мярка 27 от програмата - за подобряване на публичната комуникация и обратна връзка с гражданите. Считаме, че в значително по-голяма степен следва да се представя положителното в работата на прокуратурата, включително и за взаимодействието й със съдебните експерти, което би създало по-реална представа в обществото за резултатите и ефекта от осъществяваните реформи. 
Благодаря ви. 
СОТИР ЦАЦАРОВ: Относно мярка 23 сте, как да кажа, напълно права, защото трудностите при осигуряването на експерти, от една страна, както и трудностите пред самите експерти в хода на работата им, са познати според мен на всички. Мярка 23 общо взето касае осигуряването на експертен център, тоест може би в един момент ние ще тръгнем към ситуация, при която сами ще осигурим необходимият лист от експерти, което при всички случаи ще бъде осъществено в сътрудничество с вас и с организации като вашата. Всъщност на мен не ми е известно освен присъстващите тук, да има други или ако има - те са много стриктно професионален сегмент. 
Що се отнася до трудности в намиране на експерти, те са безкрайни. Ако мога да дам един пример и според мен той няма никакво отношение към конкретния предмет на работа ви, защото, до колкото знам, че вие сте икономисти. Например ситуацията с мина Ораново. Невъзможността да бъдат намерени експерти – геолози, минни инженери или съответно научни работници в това дело, които по някакъв начин да не са обвързани или по някакъв начин лично да не осъществяват бизнес в областта на мините. Такова е положението в момента с предстоящите експертизи по експлозията в с. Горни Лом. Огромната част от експертите, които не са в Българската армия, са по някакъв начин преминали обучение, лицензирани или сертифицирани от Висшата школа за взривни работи, ръководена като поделение на Минно-геоложкия университет от собственика на предприятието. Така че това поставя много въпроси. Нещо повече, ние за първи път по две дела, едното от които е това, започваме да търсим ориентация и към чужди експерти, тоест създаване на експертен екип, в който има чужди експерти  и български експерти. 
По отношение на мярка 27 критиката Ви е абсолютно основателна. В публичната комуникация имаме немалък напредък, но като цяло не го отчитаме като съществен. Значителен напредък може би ще има тогава, когато на първо място успеем най-после да преодолеем финансовите трудности и да въведем в действие новата интернет страница на прокуратурата. И като цяло когато започнем да комуникираме малко по-отворено и нормално както с обществото, така и с журналистите, с представителите на средствата за масова информация, отколкото само със сухи прессъобщения. 
Но в същото време казвам и нещо друго – прокуратурата не бива да бъде разглеждана като медиен център. Огромната част от нейната работа не е под светлината на прожекторите. Това обаче не прави неоснователна критиката и аз това го знам много добре. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодарим на г-жа Попова, както и на г-н Цацаров за обстойния и съдържателен отговор. 
БОЖИДАР КЪНЕВ: Уважаеми господин Цацаров, в допълнение към това, което каза г-жа Попова си позволявам само няколко изречение да допълня, които смятам, че са съществени, важни и в съответствие с отговора, който Вие дадохте, тъй като утре, по стечение на обстоятелствата, Камарата на независимите оценители в България, има годишно общо събрание и ще се избира нов управителен и контролен съвет, както и ще се вземат важни решения, които са свързани с оценителската дейност, в т. ч. и със съдебно-експертната дейност, тъй като 50% от нашите членове, които са над 4000, се занимават и с експертизи. 
За съжаление през последните 2 години масово се забелязва отлив на качествените експерти в желанието им да работят по дела. Проблемите са ви известни, не е нужно да ги преповтаряме, но действително трябва да се вземат някакви конкретни мерки не на книга, а в действие, защото колкото и да си пожелаваме някои неща, дори и добре написани в нормативните актове, след като не се прилагат и след като няма съответните отговори на поставени въпроси, нормално е хората да почват да се оттеглят от тази дейност и да изпитват едно неудобство от това, че могат, желаят да помагат, но в един определен момент, когато независимо по кои случаи - те са десетки и стотици, в които в досъдебното производството разследващият полицай приел експертизата, приложил съответните документации, които е събрал по време на разследването и по пътя вече до прокуратурата, а да не говорим до влизането в съдебна зала, се оказва, че част от събраните с много усилия материали, просто липсват. И за да не бъда голословен ще си позволя да ви връча едни материали. Предполагам, че сте ги виждали, те са адресирани до Вас. Молбата ми е когато се комуникира в писмена форма, съответно да се получават отговори и те да идват навреме. Тука ще видите, че има въпроси, поставени от преди 3-4 години. 
СОТИР ЦАЦАРОВ: Само две изречения. 
От една страна, Вие казахте за отмяната на наредбата. Тя наредбата добре е отменена, но така или иначе нормите на ЗСВ в частта „вещи лица” продължават да действат. Проблемът според мен се появява в това, че списъците, малко или много, тези които се публикуват в държавен вестник, начина, по който се намират кандидати, начинът по който се обновяват списъците, той носи един доста автоматичен и на моменти формален подход. 
В много от случаите някой влиза в списъка просто защото представя необходимия набор документи. Дали има някакъв експертен опит, дали има въобще квалификацията, по-скоро за експерт, отколкото, да речем, само инженер за ДВГ по тази специалност. Аз съвсем умишлено не соча като пример счетоводна специалност - това няма как да бъде проверено. Уредбата е според мен доста несъвършена, следователно единственият изход за нас е да търсим някакво подобряване са разпоредбите на ЗСВ, които ни дават възможността да назначаваме експерти не само от списъка с оглед на това, че списъкът е примерен, той не е задължителен. Следователно би могло да се мисли за някакво взаимодействие, при което без да обременяваме останалите членове на Гражданския съвет с точно този проблем, да проведем една среща, при която да поставим началото на изпълнението на мярка 23 със създаването на един вътрешен за органите на досъдебното производство списък, който да бъде на разположение на прокурори, следователи, а и на разследващи полицаи и който в същото време да има белезите на някаква проверка на качествата на експертите, която на практика ще бъде гарантирана или осъществена от вас. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря на г-н Цацаров. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: В допълнение ще кажа, че част от хората около тази маса си спомнят, че през м. ноември м. г., ако не ме лъже паметта, Съюзът на юристите в България, подкрепени от Висшия съдебен съвет, организира една кръгла маса, на която именно бяха обсъждани всички проблеми, които бяха поставени и свързани с дейността на вещите лица в съдебните производства. Тази кръгла маса излезе с редица добри предложения, около които се обединиха участниците в нея. В интерес на истината това беше поредното събитие и поредния форум за обсъждане на темата на съдебните експертизи. 
Основното заключение на този форум се сведе до това, че предложихме уреждане на съдебната експертиза на едно по-високо ниво от наредба, именно законодателно, което да уреди и подбора, това за което говорим, проверка на квалификацията, регламентиране на начина на извършване на съдебна експертиза, проверка качеството на работа, възнаграждението и много други уместни и хубави идеи, които бяха отправени към Министерството на правосъдието, което има основния ангажимент за създаване на такава нормативна уредба. 
В интерес на истината такава мярка е заложена и в един междуведомствен план, в който освен Висшия съдебен съвет, Прокуратурата, Националната следствена служба, Националния институт по правосъдието, Министерството на вътрешните работи, е ангажирано и Министерството на правосъдието. В този план също е залегнало като дейност разработване на една цялостна нормативна уредба за дейността на вещите лица. За съжаление при прегледа на изпълнение на тези дейности, който направихме в края на м. юли, предоставената информация от Министерството на правосъдието беше такава, каквато беше и към миналата година - че все още няма яснота в създадената към Министерството работна група, за която всички знаем, че е от доста отдавна, и не е съответно преформулирала дейността си, тоест тя е била създадена с цел изработването на наредба, но само на ниво наредба и нищо повече. Това е, което за момента ние имаме като информация по по-нататъшното развитие и евентуално законодателно уреждане дейността на вещите лица, доколкото се отнася към участието им в съдебните производства, не само наказателните, но и останалите производства.
СОТИР ЦАЦАРОВ: И още един момент има. Това е моментът за нормалното и навременно плащане, защото експертът е човек, който не работи на ползу роду, той работи за пари, той си изкарва хляба така. Ето защо трябва да има сигурни гаранции, че ще бъдат заплатени както експертният труд, така и времето, което неизбежно е прекарано в явяване и връщане поради отлагане или в изчакване на съдебно заседание и всичко друго. Някакси ние това го поставяме на един по-заден план, защото като че ли ние си гледаме процеса – досъдебното производство да върви, съдебното заседание да върви, експертът редовно призован, явява се, обаче в крайна сметка нали експертът работи за пари и в това няма нищо лошо, да го кажем съвсем откровено, и трябва да има ясни гаранции, които ясно да дават възможност експертния труд да бъде навреме платен, а не хората да събират както едно време ордери и към 22 декември да отидат в касата на съда, защото знаеш, че тогава ще се плати. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Бих желал да благодаря на г-жа Найденова, както и на г-н Цацаров, за допълнителните пояснения. Все пак колеги, аз мисля, че нашият разговор не бива да се прехвърля само върху темата за експертизите. Знаем, че не са малко проблемите, а също и точките в програмата, затова ще помоля и другите организации – професионалните и съсловните, да вземат отношение по тази точка от дневния ред. 
СОТИР ЦАЦАРОВ: Всъщност анализът е бил представен на Висшия съдебен съвет, той го е приел, планът за действие е бил представен на Висшия съдебен съвет, той го е приел, това според препоръките на Европейската комисия би следвало да бъде мандатът за приложението му. Една година след неговото изпълняване, вчера бе приет и отчет за изпълнението, елементи от който отчет всъщност си позволихме да ви раздадем, особено хронологията. Тя е по-важна с оглед предприети действия, а не с оглед някакви доклади, които да слагаме в папки. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Искам да поправя една неточност от началото на заседанието във връзка с отправената покана от професионалните организации. Основно желанието за покана към главния прокурор и присъствието му на сегашното заседание на Гражданския съвет беше изпратена от неправителствените организации, ние професионалните организации бяхме точно на обратното становище. Аз като член на Асоциацията на прокурорите и прокурор по професия няма какво да питам или да разяснявам по функционалния анализ или по плана за действие. Както винаги съм твърдял, това е ангажимент на ръководството на прокуратурата, асоциацията не се занимава с това, поради което ще отклоня поканата и ще дам възможност на неправителствените организации да зададат въпроси. 
МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Всъщност неправителствените организации, които инициираха изслушването на г-н Цацаров преди месеци като че ли в момента не присъстват. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Напротив, първоначалното предложение е направено от Сдружение „СЕФИТА” и от Камарата на независимите оценители в България. Това беше още през м. юли. По-късно към него се присъедини и Център НПО в Разград, който днес не присъства. Ако няма други въпроси, да благодарим на г-н Цацаров. Ако има в заключение нещо да сподели с нас и да го уверим все пак, че като част от нашата правосъдна система винаги сме отворени за обсъждания и се надяваме тези наши срещи да станат регулярни. 
СОТИР ЦАЦАРОВ: И аз благодаря. 

ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Колеги, предлагаме да продължим нашата работа. Моля за вашето внимание. Имаме следващи точки от дневния ред, а и тази не сме я приключили. 
Все пак по повод поканата, която беше отправена към главния прокурор и въпросът, който зададе г-жа Карагьозова, искам да поясня, че мотивите за тази покана бяха изложени писмено още през м. юли от нашата организация, и нашето разбира е, че все пак трябва от първа ръка да сме запознати с това какво става в отделните сфери и области на дейност на правосъдната ни система. Ако нямаме обсъждания по тази точка, колеги, може да преминем към т. 2 от дневния ни ред. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Господин Герджиков, само да уточня, че наистина колегата изрази становище на професионалната организация, ние не сме искали, ние се противопоставихме на поканата към главния прокурор и затова не взехме становище и нямаше какво да добавим. Но по този повод г-н Иванов изрази мнението на всички нас. Това, което всъщност аз исках да кажа, че аз не се чувствам компетентна и нямам необходимите знания да извърша цялостна и задълбочена проверка, да се запозная и да разбера изцяло функционалния анализ на прокуратурата. Той не засяга особено много съдийската работа. Ние сме съдии, съдийска организация, аз съм 23 години съдия и искам да ви кажа, че доста би ме затруднило да изчета целия функционален анализ на прокуратурата. Това имам предвид и затова не взех становище. Това не е защото не искам нищо интересно да се случва, но смятам, че аз лично не съм толкова подготвена и нямаме необходимата експертиза изцяло и задълбочено да взема становища, да критикувам или да дам положително становище на функционалния анализ на прокуратурата. Колегите от прокуратурата са се запознали, ето, вещите лица ги интересува, проблемите на вещите лица са и в съда и продължават да са в съда и тук си говорихме с Евгени, че трябва да излезе може би Гражданския съвет с един акт и да натисне Министерството на правосъдието да работи по въпроса с вещите лица. Но това вече ние трябва да си го постигнем по някакъв начин. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Най-общият прочит на програмата и на функционалния анализ за нас са полезени от тази гледна точка, че при тях на базата на един структурен и на взаимовръзките анализ се стъпва, за да се дефинират някакви следващи мерки и тези мерки не засягат само отделни дейности, а са дадени в свързаност, тоест комплекс от дейности как могат да се развият във времето. Ние това отдавна го говорим, знаете, водим една борба две графи да се добавят в статистическите форми за делата, които да касаят и експертизите, за да получим някакви цифрови данни за експертизите – колко броя експертизи се възлагат и колко пари се харчат за тях, и за съжаление повече от година и половина не може да постигнем разбиране по този въпрос от страна на Висшия съдебен съвет. Писахме няколко писма, и в отговор наместо от Комисията по статистика, получаваме отговор от Комисията по правни въпроси, че много било трудно да се включат още 2 колонки в тези схеми, но както и да е, да не навлизаме в детайли. 
Заради това поискахме среща, защото, първо, дейността ни е в някаква степен свързана и засяга и прокуратурата, и от друга страна, подходът, който е ползван за изработването и на функционалния анализ на базата на функционален одит и на самата програма в последствие, нас лично ни удовлетворява. 
Ако желаете, с тези обсъждани да приключим т. 1 от дневния ред и да преминем към т. 2. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Само да кажа нещо преди това. Всички получихме по имейлите си въпроса защо не е включена точката с обсъждането на стратегията на Министерството на правосъдието и отговорите защо не е била включена. Сега предлагам да вземем решение за следващия път да обсъдим тази стратегия, която вече е представена от Министъра на правосъдието и Висшият съдебен съвет си е дал някакъв срок от 30 дни за становище. Някои от организациите имаме становища в най-общо план, които сме представили на Министерството на правосъдието още през м. август и моето предложение е да я включим за следващия път за обсъждане. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Това предложение по-вероятно трябва да бъде по точка 3.
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Да, но искам преди втората точка, тъй като смятам, че това е важно. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Добре, постъпило е формално предложение, аз предлагам сега да го гласуваме, а именно: в дневния ред на следващото заседание на Гражданския съвет да бъде включена точка, която ще разглежда стратегията за реформа в съдебната система на Министерството на правосъдието. 
МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Да бъде единствена точка. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Колеги, не може да е единствена, просто за такава точка в дневния ред има предложение. 
МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Но да бъде и единствена точка. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Не може да е единствена, защото вече имаме решение да има поне още една точка - организационни въпроси, във всяко заседание. 
Колеги, има предложение, моля който е съгласен с така формулираното предложение, да гласува. 
„За” – 8, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
Благодаря, колеги, приема се това предложение. 
Продължаваме нататък по т. 2 от нашия дневен ред -  Обсъждане проект на Методика за дисциплинарната дейност на Висшия съдебен съвет. 
ПРЕДС. ДАНИЕЛА КОСТОВА: По точка 2 г-жа Светла Петкова, член на работната група, искаше да представи проекта. Тя всеки момент ще дойде, но така или иначе проектът за тази методика е на вашето внимание от началото на м.септември 2014г., така че може би с няколко думи ще го представи г-жа Колева, а след това г-жа Петкова може да направи съответните допълнения. Междувременно вие можете да започнете дебати и да изказвате становища, за да не прекъсваме заседанието. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Аз не възразявам да представя работата на работната група, въпреки че мисля, че г-жа Петкова би могла отлично да я представи, защото тя е човекът, който е работил включително и във връзка с предложенията на органите на съдебната власт по нея. Без никакво съмнение този проектодокумент е твърде спорен както по обхват, така и по наименование, доколкото самото наименование отразява съдържанието на тези правила, които ние сме решили да представим. 
Без никакво съмнение, както виждате и самите вие, проектът е в твърде суров вид, но това наше занимание произтича от потребността и от споделеното с органите на съдебната власт, а и от указанията в последния доклад за проверка, да се съставят стандарти за дисциплинарните производства. Със сигурност ще има възражения в посока на това, че така съставеният проект в някои свои части надхвърля възможностите на съвета за нормативна дейност, защото всички знаем, че по един не особено сполучлив начин е уредена тази материя в закона. Смятаме обаче въпреки всичко, че такъв тип документ е важен, най-вече за да създаде наистина съответните стандарти както за нашата работа, така и за работата на органите на съдебната власт в няколко направления по работата ни като дисциплинарен орган на съдебната власт. 
На първо място, в процедурите. 
На второ място, в стремежа ни за уеднаквяване на практиката със забележката там, където е възможно това. 
На трето място, в създаването на стандарт по съдържанието на част от понятията, които се използват в дисциплинарното производство. Така че в тази посока е нашия общо стремеж, няма да скрия, че ние имаме в нашата работна група различия по въпросите, какъв да е обхвата на материята, докъде да се разпростре създаването на правила, така че да не надхвърляме правомощията си и да създаваме и да надписваме закона, както се казва. В тази посока ние очакваме и вашите становища, така че със сигурност да имаме основа за по-нататъшно мислене и за създаване вече на окончателния проект, който, знаете добре нашата практика, след като бъде приет под формата на проект от работната група, преди да бъде внесен в съвета за обсъждане и приемане, ще бъде отново представен на вашето внимание. 
ПРЕДС. ДАНИЕЛА КОСТОВА: Искам само да добавя, че късно вчера на електронната поща на Висшия съдебен съвет се е получило становище от Българския институт за правни инициативи и Съюза на съдиите в България, което за съжаление едва днес можем да ви предоставим, така че може и него да имате предвид, когато вземате становища. Размножено е и е представено на вниманието ви.
Госпожа Петкова вече е тук, ако желае по-детайлно да представи проекта. 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: Добър ден на всички. Относно методиката, с която всички сте се запознали, искам да ви кажа, че в допълнение постъпиха вече становища от някои съдилища, не знам дали и с тях сте запознати. Например от Районен съд Благоевград, от Районен съд  Пловдив. Изпратени ли са ви тези становища? Не. Добре. Те дават няколко предложения, които са уместни и са свързани с отделни текстове на методиката, но не са толкова съществени. Допълнително ще ви бъдат изпратени. 
Самата методика така, както сме я подготвили в проекта, е структурирана в първия раздел по процедурните въпроси – процесуалното право. 
Във втория раздел, който е за дисциплинарните наказания, е по материалното право. Има известно различие в проекта – по процесуалното право са формулирани текстове, които считаме, че сега можем да работим по тях, те са в окончателен вид и можем да работим само за прецизиране на някои текстове или за добавяне. Но в материалното право може да се дадат или направят още предложения, защото там са посочени основните моменти, които трябва да се съдържат в методиката, но не сме ги формулирали още като окончателни текстове. 
Предоставили сме възможност по този начин всеки от Гражданския съвет и от съдилищата да дадат свое собствени виждане по тези текстове, защото се касае за дисциплинарните нарушения и дисциплинарните наказания, за съставите, за съразмерността, изобщо за понятията разумен срок, всичко, което е свързано с налагане на вида и размера на дисциплинарното наказание. 
Не знам как искате да подходим – по текстове ли или всеки, който има някакво виждане, да го изкаже? Мога да ви запознавам с отделните текстове в раздел І – какво ни е ръководело по отделните текстове и какво сме отбелязали като основно и съответно ще чуем мнението на всеки, който би могъл да вземе становище по тях. 
На първо място сме взели предвид и сме отчели изцяло практиката на Висшия съдебен съвет досега – това е периодът от 2009 г., 5-годишен период сме изследвани, както и практиката на Върховния административен съд, 3-членни и 5-членни състави. Това, което е залегнало в методиката - в първия, а и във втория раздел, изцяло се основава на дисциплинарната практика, включително и в съдебния етап, и то практика, която не е противоречива. 
Имате думата за изразяване на мнения по текстовете. 
ВЛАДИМИР ПЕТРОВ: Само искам да задам един принципен въпрос – дали е необходимо изобщо да се вземат предвид становищата на организации, които са напуснали Гражданския съвет? 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Съюзът на съдиите не са напускали Гражданския съвет. 
ПРЕДС. ДАНИЕЛА КОСТОВА: Аз не виждам пречка да се взимат предвид представените мнения. Все пак становищата са изпратени, което говори за интерес към дейността на Гражданския съвет и към темата, подложена на дискусия. 
ВЛАДИМИР ПЕТРОВ: Запознахме се с така предложената методика и принципно одобряваме необходимостта от нейното съществуване. Също така по един много удачен начин са прецизирани във втората част критериите, от които трябва да се ръководи дисциплинарният състав във Висшия съдебен съвет. Знаете, към настоящия момент има проблеми с колеги от НСлС, които са в дисциплинарни състави и считаме, че действително е необходимо да има една унифицирана практика на дисциплинарните състави, което би подпомогнало по-нататък производството вече в една съдебна фаза и ще подпомогне самия съд, когато преценява самите действия, които са извършени по отношение на разглеждането на съответните казуси. 
Имам само един въпрос, който засяга чл. 16, т. 2, просто не ми е ясно защо е необходимо изобщо да се третира присъствието на главния инспектор. 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: Тъй като, както казах, се ръководехме от практиката на Върховния административен съд, и по някои от делата от последната година се постави въпросът и всъщност бяха отменени решенията на Висшия съдебен съвет, в които при разглеждането на дисциплинарното производство той е участвал и това е изрично посочено в мотивите, отменени на първа инстанция и после са върнати за ново разглеждане с изричния мотив, че е допуснато процесуално нарушение с обстоятелството, че главният инспектор на ИВСС е присъствал на заседанието и то в етапа, когато Висшият съдебен съвет е разглеждал дисциплинарното дело по същество, при определяне вида и размера на наказанието, и съответно е взел становище. В същото време дисциплинарно привлеченото лице е било изслушано и освободено от залата и се получава една неравнопоставеност, главният инспектор е имал възможност да взима становище и все пак по някакъв начин да влияе на членовете на Висшия съдебен съвет при вземане на крайното решение. И тъй като това беше основен мотив за процесуално нарушение ние решихме, за да не се повтаря, да го има предвид ето точно в графата решения по дисциплинарното дело, това е едно от нарушенията - за това казваме и така, както е посочено в решението на Висшия съдебен съвет, че е нарушен основният принцип за равенство на страните в дисциплинарното производство. 
ВЛАДИМИР ПЕТРОВ: Ясно е това, но просто ex lege главният инспектор не участва в дисциплинарно наказващият орган. Там когато се депозира да кажем един акт на Инспектората, който би послужил като основание за отпочване на едно дисциплинарно производство, дотам се изчерпват според мен и компетенциите. Просто ex lege той няма място в дисциплинарно-наказващият орган. 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: Главният инспектор по силата на закона присъства на заседанието на съвета, но никъде не е направено разграничение точно в кои заседания може да присъства или да не присъства, и тъй като не е направено това разграничение и затова ние тук точно по този начин сме изключили неговото участие или просто сме напомнили, че участието му в заседанието приключва, или както дисциплинарно привлеченото лице напуска залата, по същия начин и главният инспектор трябва да напусне залата при разглеждане на въпроса и преценка на съответното наказание. А по силата на закона главният инспектор присъства и винаги е присъствал, тъй като все пак е разискване на въпроса, без да гласува. Но това присъствие точно при произнасяне по същество от Висшия съдебен съвет, тук казваме, че се нарушава. За да не се продължи по-нататък с тези нарушения, ви информирам. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Наистина поздравления към Висшия съдебен съвет за създадената методика. Методиката е добра, това, което прави впечатление в нея е, че тя представлява един научен труд или учебник какво представлява дисциплинарната отговорност, дисциплинарните нарушения, дисциплинарните наказания. Тук имам едни възражения, които не са само мои. Изключително подробна смятам, че е тази методика. Г-жа Колева каза, че има малко излизане извън рамките. Би могло да се счете действително, че има такива неща, които и според мен не трябва да бъдат включени там. Няма лошо да бъдат включени, но са прекалено правни. Например в чл. 17 изключително подробно е описано какво представлява дисциплинарната отговорност. Смятам, че това юристите би трябвало да го знаят, те следва да знаят какво представлява дисциплинарната отговорност. И има други текстове, давам ви просто един пример с чл. 17, ал. 1. 
Като цяло наистина има нужда от такава методика с оглед многобройната и доста противоречива практика както на Висшия съдебен съвет, така и на Върховния административен съд в много случаи на дисциплинарни производства. Личи си, че много е задълбочена методиката. Първо, много е дълга, и е очевидно, че е искано да бъдат обхванати болшинството от случаите, очевидно е, че е правена от хора, които разбират от дисциплинарни производства, но това ми е възражението и смятам, че има резон. Трябва на някои места, не мога всичките да ги посоча, но трябва на някои места да се избягва самата теория, да не се смесва вътре в методиката. Все пак методиката е как Висшият съдебен съвет да налага съответните наказания и как ще се докаже, че има извършено съответното дисциплинарно нарушение. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: В общи линии моето мнение доста се доближава до това на г-жа Желявска, наистина аз под методика си представях по-скоро процесуални насоки за действие, а не материални - както е в случая, защото е изпъстрена с определения. Те безспорно са прекрасни, много са добри, но малко не ми се вписва терминът методика с това, което е съдържанието. Иначе изключително положително възприемаме желанието на Висшия съдебен съвет да синхронизира своята практика с практиката на Върховния административен съд, и това е според мен най-голямата заслуга, ако този документ стане реален и започне да подпомага дейността на Висшия съдебен съвет по отношение на дисциплинарната му практика. Това отдавна трябваше да стане именно за да се получи нейното хомогенизиране, уеднаквяване и за да може като започне едно дисциплинарно производство, да има някакъв прогнозируем резултат, тоест за определено дисциплинарно нарушение да се очаква що-годе как би могло да приключи дисциплинарното производство и съответно наложеното наказание. 
Най-големият интерес за мен представлява предвидената възможност за споразумение, тя беше доста отразена и в медиите. За мен би било много интересно да видя как ще се възприеме и дали ще се прилага и тази възможност безспорно има законова основа, доста добре аргументирана в методиката. Това също би облекчило работата. Пожелавам успех, дано да успее да се приложи тази методика и да започне да действа, за мен наистина ще е интересно какво ще се случи. Изключително добра стъпка в правилната посока, може би трябва да се прецизира и то в тази насока, с която започнах изказването си. 
Благодаря. 
ГЕРГАНА МУТАФОВА: За мен, а предполагам, че и за по-голямата част от нашите колеги втората част на методиката ще бъде по-интересна, а не първата, която е чисто процедурна, макар че като чист интерес за обсъждане по тази втора част са конкретните дисциплинарни нарушения и какво представлява фактически дисциплинарно нарушение, което да доведе до образуване на дисциплинарно производство, по-важната и с по-трайно значение от правна гледна точка е действително процедурата, защото липсата на процедура или различното прилагане на една процедура води до много съмнения относно легитимността на всяко едно взето в крайна сметка решение вследствие на предложение от един дисциплинарен състав и представлява предмет на обжалване и различни видове решения на Върховния административен съд. Така че и аз като колегите, и това е мнение на много наши колеги, с които сме говорили, изключително много приветстваме създаването на такава методика и много се надяваме тя по най-бързия начин да влезе в действие и да започне да се прилага. 
За втората част от нея предполагам, че ще има доста различни предложения и мнения на колегите, но естествено това не трябва по никакъв начин да ви навежда на мисълта, че тя не трябва да я има в методиката, дори да бъде предмет на различни модификации, скъсявания и на въвеждането й в малко по-общо смисъл. Не намирам проблем тя да бъде част от методиката, макар и по своя смисъл да бъде по-скоро процесуална. Разбира се, с времето и с прилагането на една такава методика ще има някаква есенция и някакво изпълване с реално съдържание на тези въпроси, които засягат примерно група дисциплинарни нарушения, критерии по дисциплинарни дела, неизпълнение на други служебни задължения, все неща, които така или иначе са били предмет на критика от страна на професионалните среди на магистратите, що се отнася до дисциплинарната практика на съвета. Когато се прилага само спрямо съдии за различни видове нарушения и спрямо прокурори. Разбира се, предмет на негативни изказвания е бил и фактът, че колегите приемат, че има различен аршин, по който се мерят дисциплинарните нарушения на съдии и на прокурори. Естествено е една методика да не може да разреши този проблем, но когато има минимално зададени стандарти и критерии и ясни правила, всички тези т. нар. материални теми, които са вкарани в тази методика, ще бъдат изпълнени със своето съдържание леко и постепенно, с една практика на съвета, която ще бъде унифицирана и ще бъде ясно какви са принципите при налагане на наказания само на прокурори, принципите на сходство и обективност, измервайки един орган на съдебната власт в различни части на страната с друг орган на съдебната власт, което фактически винаги е било проблем на обективност – натовареност, администриране на делата от страна административни ръководители и тяхното отношение спрямо извършени нарушения на прокурори и съдии поотделно, така че смятам, че това е една обективна и положителна насока, в която е започнал да работи съветът, и това е пътят - няма друг вариант. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Само един въпрос. Горе-долу кога се предвижда да бъде приета методиката от Висшия съдебен съвет? 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: Идеята е докрая на м. ноември или поне до Нова година, зависи от това все пак да постъпят становища и от магистратите и съответно от всички органи на съдебната власт. Ние на 30-31 този месец имаме среща с прокурорите, по-обширна среща, на която искаме точно да посочат именно в тази втора част кои са отделните видове дисциплинарни нарушения - конкретно, с оглед тяхната дейност. Защото тук някак си - тъй като повече сме съдии, познанието ни е във връзка с нарушенията по дейността на съдията. Докато за прокурорите и за следователите искаме да конкретизираме, което малко ще ни забави, но не много - надяваме се през м. ноември да приключим. 
ГЕРГАНА МУТАФОВА: Може ли да задам един въпрос, който възникна от Вашия отговор. Вие смятате да има изключително изброяване на нарушенията, които да залегне в методиката ли?
СВЕТЛА ПЕТКОВА: Хубаво е все пак да се посочат. Имаме такова виждане - например относно действие или бездействие. 
ГЕРГАНА МУТАФОВА: Това крие опасност, ако едно нарушение не бъде посочено в методиката, да не може да бъде третирано като дисциплинарно такова. 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: То няма да е изчерпателно. Но примерно изброяване, например както тук е в раздела на страница 11, в критерии по дисциплинарните дела, т. 2 – системното неспазване на сроковете, предвидени в процесуалните закони, е казано неизписване на мотивите на съдебния акт или неспазване на сроковете. Примерно изброяване. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: То е изведено основно от практиката, включително и потвърдено през съдебната инстанция. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: А ако се появят впоследствие друг тип нарушения? Тях ще ги допълвате ли? 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: Не, това е едно примерно изброяване. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Ние можем само някакво примерно посочване да дадем, в никакъв случай не можем да въведем ограничения. 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: И още едно нарушение, което считаме, че трябва да се добави, това е като т. 4 – нарушение на Кодекса за етично поведение на българските магистрати. 
ГЕРГАНА МУТАФОВА: То е и законово регламентирано, да. Но да не се каже – има го в закона, защо не сте го включили в методиката. 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: Именно, това е нещо, което считаме, че трябва. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Абсолютно основателна е забележката Ви в тази посока, ние също мислим по този въпрос и въобще там в тази част не сме стигнали до крайния вариант, в който ще я предложим. Всъщност ние точно това искаме да чуем от вас, защото аз още в самото начало ви казах, че самият обхват на методиката по съществото си все още не е окончателно установен. Не сме стигнали до окончателното решение какъв да бъде обхватът. Това, че трябва да бъдат наложени стандарти и спрямо процесуалните действия, и спрямо оценката и работата в материалния закон, това е безспорно, но вече оттук нататък точно това са схеми, по които ние говорим – дали да има споразумения, дали да ги предвидим въобще при положение, че законът в никакъв случай не предвижда такъв елемент, и какъв ще бъде този акт, ако ние го допуснем. От гледна точка на административното право така действат успокояващо уверенията на върховните административни съдии, но така или иначе влизаме в някакъв експеримент, в някаква новост, която досега не сме практикували, не сме упражнявали, не е утвърдена и е спорна, така че и ние все още мислим по този въпрос. Още повече, че тук не става въпрос за онова широко публично неодобрение спрямо споразуменията, които в наказателното право и процес са вече утвърдени. 
ВЛАДИМИР ПЕТРОВ: Само един въпрос. По отношение на неизпълнение на други служебни, на страница 13 – при определяне на дисциплинарното наказание. Сега тук тези неща, които ще бъдат установени, това по линия на служебното начало ли е? От самия дисциплинарен състав? Защото нали към настоящия момент се внасят от страна на заинтересуваните. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Да. Категорично. 
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Всъщност текстът е бланкетен и такава е константната практика, и няма основания да се отклоним от това разбиране за други нарушения на служебните задължения, което означава, че във всеки конкретен случай вносителят на предложението, когато се позовава на това правно основание, трябва да го запълни със съдържание, тоест да посочи какво според него съответният съдия, прокурор или следовател е нарушил при изпълнение на служебните си задължения. Оттам вече насетне дисциплинарният състав ще бъде длъжен в така очертаните рамки да събере доказателствата и да установи фактите дали наистина е налице нарушение на служебните задължения. И затова каквото и да било изброяване в методиката по т. 5 би имало неизчерпателен характер и примерен. Така че ние и да ги изброим, ще ги извлечем от съдебната практика тези нарушения, както и от практиката на Висшия съдебен съвет. Но това съвсем не означава, че тези, които са били предмет на разглеждане, ще изчерпят нарушението на служебните задължение - за в бъдеще можем да имаме друга хипотеза. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Един последен въпрос, който се породи от уточненията. Очевидно ще стане окончателният вариант, окончателният текст, а ако продължат да се променят, това би следвало да предизвика едно ново обсъждане на окончателния вариант. И в този ред на мисли кога виждате вие реалистичния срок да се приеме. Понеже фиксирахте срок края на м. ноември и до Нова година. Ако протече сега обсъждането и се променя текста и наново трябва да се обсъжда, това очевидно е недостатъчен срок. 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: Това е пожелателно до края на м. ноември и Нова година, защото все пак този въпрос е поставен и работната група се сформира в края на миналата година, и вече ще стане прекалено много време да съществува работна група, да работи, пък да не приемем крайния акт, който е необходим. Ако имате желание, да направим в етапа на окончателното приемане още една среща с Гражданския съвет и да обсъдим последните, окончателните текстове, това няма да забави много. Да отделим пак един час за окончателния вид, който считаме да внесем. Нека се направят писмени становище по конкретните текстове. Ние това чакаме, ето, както Съюзът на съдиите е изпратил. Има ли писмено становище, то трябва да се вземе предвид, още повече когато е разумно, така че трябва да постъпват колкото се може повече становища, ще ги съобразим, ще ги отразим в този проект, както е даден, и след това да се съберем още един път, за да обсъдим. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Ние така или иначе, така практикуваме за всички правила, преди внасянето в съвета винаги се представя на Гражданския съвет, когато става въпрос за значими актове на съвета, вътрешни правила. 
ПРЕДС. ДАНИЕЛА КОСТОВА: Нека да се сложи някакъв срок все пак, защото не може да се чака безкрайно, някои казват, че ще изпратят писмени бележки, но нека да вземем решение до коя дата. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Колеги, има формално предложение, даже те са две. 
Първо, до края на месеца организациите от Гражданския съвет да изпратят писмени становища по проекта за методика, тези, които имат отношение и които желаят. 
Второ, да продължим обсъждането по тази тема след излизане на окончателния вариант на методиката, съобразена, разбира се, с всички становища, изразени и от Гражданския съвет, и от други. 
Предлагам да гласуваме тези предложения. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Колеги, много ми се искаше в тези становища да не се разглеждат само отделните текстове, както са дадени на вашето внимание, а наистина да помислите и да вземете отношение по принцип и относно формата на акта, който би следвало да създаде Висшият съдебен съвет по всички онези предложения, които се съдържат вътре, принципни институти на споразумението, подробното разписване на самото производство, по критериите за налагане на наказанията, просто съвсем принципно становище да дадете как виждате вие изработването на тези стандарти, да ги наречем. Защото всъщност обхватът на дейността на работната група така, както беше зададен с решението на Висшия съдебен съвет, е именно създаването на едни стандарти, на едни ръководни насоки и хубаво би било да се запознаем точно с вашето становище в тази насока, защото г-жа Колева го каза много деликатно, но дори в самата работна група имаме някои неща, които ни се иска да бъдат изяснени с ваша помощ. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Естествено, всяка организация според експертизата, която има, ще може да сподели било по-общо, било в конкретен смисъл, това, което има като становище. 
ГЕРГАНА МУТАФОВА: Съвсем кратко. Вашият призив беше към общ коментар на институтите, но понеже тук вниманието ми беше съсредоточено върху чл. 16, ал. 1 и 2 и що се касае до принципа за равенство на страните в дисциплинарното производство, и за неучастието на главния инспектор, смятате ли за необходимо по някакъв начин да бъде регламентирано и посочено участието или неучастието на друг, предлагащ образуване на дисциплинарно производство, не когато то е инициирано от страна на главния инспектор, тоест примерно от административния ръководител и в случая при неговото участие в разискванията или участието на лицето, спрямо което е приложено дисциплинарно наказание, дали тук не се нарушава принципа на равенство. Тоест да се запише, че не само главният инспектор, а и друг, който има право по закон да предлага образуването на дисциплинарно производство, може да участва.
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Чакайте сега, това, което е предвидено в текста, ако трябва да направим аналогия със съдебното заседание и развитието на съдебния процес, е, че главният инспектор тогава, когато е страна, тоест вносител на предложение за налагане на дисциплинарно наказание, не е редно да участва в обсъждането по същество дали да бъде наложено дисциплинарно наказание и какво по вид и размер да бъде то. И това според мен е в тази хипотеза, защото това уточнение е необходимо с оглед поставяните в практиката въпроси доколко вносителят на предложението може да влияе върху решението на дисциплинарно наказващия орган. Във всички останали случаи главният инспектор участва в заседанията на Висшия съдебен съвет и взима становища по силата на закона. Останалите вносители на предложението извън, разбира се, 1/5 от членовете, не участват в заседанието на Висшия съдебен съвет, защото не е предвидена такава хипотеза. Те участват в рамките на дисциплинарното производство при дисциплинарния състав. Имаме равенство на страните, състезателност на процеса, възможност да се сочат доказателства, на базата на които се изготвя решението на дисциплинарния състав. Изслушването на дисциплинарно привлеченото лице пред пленарния състав, знаете, беше един много според въпрос в практиката на предишния висши съдебен съвет, то породи много въпроси в съдебната практика, доведе до противоречива практика и за да елиминираме непрекъснатото поставяне на въпроса е ли това нарушение на процесуалното право на защита и различния правен резултат по различните дисциплинарни дела, този състав на Висшия съдебен съвет прие, че колегата ще бъде поканен и изслушан от пленарния състав. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Имаме едно общо предложение тук с представителя на Асоциацията на прокурорите. Предложението се базира и на европейския опит. Предлагаме да бъде включена като възможност за участие, ако съответният магистрат е член на професионална организация, да може да участва тази професионална организация в дисциплинарното производство по някакъв начин. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: В Методиката ли да го разпишем? 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: По някакъв начин. Знам, че ще ми възразите най-вероятно за закона, но сега това е наше предложение. 
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Това по аналогия със Закона за МВР. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Не е само по Закона за МВР. Има го предвидено например в Испания, във Франция, има законодателства, където е предвидено това нещо. Така че мисля, че това може да бъде подложено на обсъждане. Ние го предлагаме това нещо, ние сме длъжни да го предложим, защото го предлагат и наши колеги и го смятаме за удачно. При положение, че професионалните организации могат да изразяват становища по много въпроси, свързани включително с кариерно израстване и т. н., защо тук да не могат да участват. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Това има безспорен резон, но наред с това предложение, което се прави сега за методиката, вероятно трябва да направите предложението и за законодателна промяна. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Така е. 
ВЛАДИСЛАВ ПЕТРОВ: Нещо като допълнение искам да кажа. Тъй като действително това е свързано с промяна на нормативната уредба, възможно ли е да се включи становище, ако е член на организация, на съответната съсловна организация. 
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Аз бих започнала от уставите на съответните съсловни организации и техните прерогативи, които са разписани в тези устави, за да продължим след това да обсъждаме доколко е възможно те да представляват и да изразяват становище. 
ВЛАДИСЛАВ ПЕТРОВ: Генерално е възможно. 
ЮЛИЯ КОВАЧЕВА: Чудесна е идеята, но нямаме конкретни текстове, а на мен много би ми се искало да вървим стъпка по стъпка - да решим по-малкия проблем, и след това да отидем на по-генералните предложения. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Добре, понеже се поражда дискусия и за да не го подлагаме на гласуване, аз поемам ангажимент ние от Българска съдийска асоциация да напишем нещо по този въпрос като предложение и да го представим на Висшия съдебен съвет и на Вашата работна група, и съответно да запознаем и членовете на Гражданския съвет. 
СВЕТЛА ПЕТКОВА: По въпроса на г-жа Желявска аз мисля, търсих дори в АПК, защото има възможности за други организации да участват пред административния орган при становища, но се опасявам, че в закона е казано, че не могат да се оповестяват обстоятелствата при дисциплинарно производство докато не приключи в влязъл в сила съдебен акт, и затова малко се притеснявам от факта, че все пак ще се даде една публичност за нещо, което законът изрично го забранява, на една професионална организация, дори и на един човек, затова трябва по-скоро да се помисли и да се добави в ЗСВ в този раздел за секретност на дисциплинарните производства, че все пак както е дадено право на адвокатска защита да присъства, да може да се даде право и ако поиска лицето - защита от професионална организация. Затова по-скоро го направете като предложение и да го дадем като изменение на закона. 
Тези въпроси са свързани, когато в началото, когато дойде делегацията на Европейската комисия по мониторинговия механизъм, ние затова и избързахме да имаме проект и ви запознахме. Защото един от въпросите, от които те се интересуваха на това посещение, беше дисциплинарната практика, и ние ги запознахме и с проекта за методика, който им дадохме в английския вариант, дадохме и Закона за съдебната власт в съответните раздели. След 10 дни се проведе в Мадрид първата среща на Европейската мрежа на съдебните съвети, която е по проект 2, по който е предвидено да се създадат стандарти на всички участници в тази европейска мрежа – стандарти по дисциплинарните производства. Тази среща беше открита от представители на Европейската комисия и по въпросите, които бяха поставени като проектни си личеше, че всъщност са се запознали с нашата дисциплинарна практика и методиката, защото на тази среща се уточниха въпросите, по които трябва да отговарят всички държави, определиха срок до 15 ноември, след това още една среща ще има, на която да се обобщят отговорите, и след това вече ще се издадат през другата година, някъде през м. февруари, стандарти, които обхващат Европейската мрежа на съдебните съвети, всички страни, които са членове. 
Аз мога да ви кажа, че по всичко това, което разисквахме, имаме готовност тези въпроси да ви ги пуснем, за да имате предвид от какво се интересуват. Но във въпросника един от въпросите е има ли право да присъства или да бъде представляван съдията, срещу когото има жалба. То е преведено жалба, но е предложение за дисциплинарно производство. Ако да, на какъв етап и от кого може да бъде представляван, кой плаща за представителството и т. н. Защото се оказа при разискванията, че съществените въпроси са заложени. Това е, ние ще ви дадем на сайта въпросите. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Колеги, ако сме приключили с обсъжданията по тази точка, трябва да решим дали ще има акт на Гражданския съвет по повод проведените дебати. Бих предложил да е със следния текст: „Във връзка с проведените обсъждания Гражданският съвет решава: 
Първо, до края на м. октомври да се изпратят писмени становища.
Второ, след изготвянето на Проекта на окончателната методика, да бъде внесен за последващо разглеждане в Гражданския съвет.”
Други предложения има ли за допълнение? 
ГЕРГАНА МУТАФОВА: Искаме да направим едно предложение да излезе Гражданският съвет с акт, че подкрепяме работата на Висшия съдебен съвет по изготвянето на Методиката за дисциплинарната дейност и уеднаквяване на практиката по дисциплинарната дейност на съвета към настоящия момент, така и за в бъдеще и приветстваме най-скорошното приемане на тази методика. По принцип. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Тоест като принципна подкрепа на тези усилия за изготвянето на тази методика. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Добре. Казваме така: „След проведените обсъждания и разглеждане на проекта на Методика за дисциплинарната дейност на Висшия съдебен съвет, Гражданският съвет по принцип подкрепя действията на Висшия съдебен съвет по приемане на методиката, като в двуседмичен срок ще бъдат изпратени писмени становища и след изготвяне на окончателния вариант на методиката, разглеждането й ще продължи в Гражданския съвет.”
Който е съгласен с приемането на този акт, моля да гласува. 
„За” – 9, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. Приема се. 
Приключваме с тази точка, минаваме на следващата, която е организационни въпроси. 
ПРЕДС. ДАНИЕЛА КОСТОВА: Във връзка с обсъждането на функционалния анализ на Прокуратурата с главния прокурор мислите ли, че има нужда от някакъв акт, защото все пак изслушването беше с информационен характер? Както каза и г-н Герджиков, част от работата на Гражданския съвет е да получава информация за случващото се в съдебната система от първа ръка. Лично от главния прокурор получихме информация как се осъществява реформата в прокуратурата, за функционалния анализ, за плана за действие. Имате ли предложение за акт или просто го приемаме за сведение. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: По наше мнение би трябвало да има акт на Гражданския съвет. 
ГЕРГАНА МУТАФОВА: Ако искате да приемем за сведение представения функционален анализ и план за действие от страна на главния прокурор. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: И отчета за изпълнение. В интерес на истината главният прокурор изпревари технологията на оповестяване на решенията, тъй като днес излиза и краткия протокол, към който щеше да бъде прикачен и този отчет, който днес вие получихте. 
ГЕРГАНА МУТАФОВА: Да вземем решение, с което да приемем за сведение и направения отчет. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Добре. Колеги, има предложение за акт в смисъл, че Гражданският съвет приема за сведение изнесената информация от Главния прокурор за функционалния анализ на ПРБ и програмата за действие, както и отчета за изпълнението й. 
Който е съгласен, моля да гласува. 
„За” – 9, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма.  Приема се. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Преминаваме към т. 3 – Организационни въпроси. 
Моля, ако има предложения или изказвания. 
Аз ще кажа няколко думи преди това. Помолихме, във връзка с предходния дневен ред, всяка една от организациите в Гражданския съвет да помисли и да определи свои приоритети за участие в Гражданския съвет, така че да можем да направим една програма за действие през следващата година. Такива писмени материали постъпиха само от Българската съдийска асоциация и от Сдружение „СЕФИТА”. Ще помоля колегите да помисля по този въпрос, кратко, един - два, максимум три приоритети да могат да дефинират, с които да покажат своята мотивация за участие в Гражданския съвет, и ако може това да стане в кратък срок, ако може в рамките на две – три седмици, за да можем да отчетем с г-жа Костова след това една годишна програма за следващия период - примерно до 31 октомври. Просто мотивирайте своя интерес да сте тук, за да може после с темите, които разглеждаме и включваме в дневния ред, да го покриваме. 
ПРЕДС. ДАНИЕЛА КОСТОВА: Господин Герджиков дори е предложил процентно съотношение разглеждане на темите – 25% актуална информация, 25% - обсъждане на дейности на Висшия съдебен съвет, 25% - обсъждания, свързани с дейността на участващи организации, и останалите 25% - организационни въпроси. Ние едва ли можем да бъдем точни в процентно съотношение, но все пак помислете по предложенията. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да имаме някаква мисъл за структурата на дневния ни ред по принцип. Това е по този въпрос. 
Иначе от Сдружение „СЕФИТА” има поредно предложение за изменение на нашите правила. Мисля, че това число 8, което го имаме в Правилата ни за действие, е крайно време да отпадне като абсолютна цифра. Нашето предложение е кворум да се образува с 1/3 от присъстващите. Тоест не е важно и поне по наша представа не е важно да е с голямо болшинство Гражданският съвет при гласуване на актове, важното е да присъстват тези организации, които имат интерес от някаква тема, поради което всеки път този проблем дали ще влязат или не 8 организации, има вероятност - надявам се няма да се случи, но съществува теоретична възможност още да намалеем, или след това да се увеличим, абсолютното число не би трябвало да бъде критерий за нашия кворум. Предложението ни е да приемем там, където пише „най-малко 8 от организациите”, да стане „най-малко 1/3 от организациите”. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: А няма ли да бъдем атакуеми, че провеждаме заседания на Гражданския съвет с много малко организации? Аз разбирам, че го правим за удобство, съгласна съм по принцип. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Ние приехме, че организациите могат да участват и чрез писмени становища, както в момента е със становището на Съюза на съдиите, тоест приехме тази форма на участие, така че нека кворумът да не е нашия препъни камък, все пак, който има интерес ще намери начин да дойде. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Кворумът все пак е и представителност, действа и дисциплиниращо. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Както прецените. Имаме направено формално предложение. В момента участващите организации са 15 на брой, само две от организациите са подали заявления за отказа от участие. Останалите организации могат да премислят. 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Нека да уточним, в момента са 13 членовете, така ли?
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Не – 15са. 
ДОЙЧИН БЛАГОЕВ: Трябва да се приеме кворум от ½. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Защо сте фиксирали кворума с число, когато числеността на членуващите организации е променлива. Поне половината следва да се приеме да образуват кворум. 
ДОЙЧИН БЛАГОЕВ: Аз мисля, че фиксирането на тази бройка от 8 участващи трябва да отпадне, защото участието или неучастието на различните организации е една динамична величина. Представете си, че останем 10. Така че ½ може би е разумно да се приеме за кворум при гласуане на актове. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: И ние тук се обединихме около това да е 1/2.  
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Малка представителност е 1/3. 
МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: ½ от броя на членовете към момента. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Добре, колеги, има предложение да е ½ от организациите, които присъстват или участват чрез писмени становища. Който е съгласен, моля да гласува. 
„За” – 9, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. Приема се. 
От Сдружение „СЕФИТА” сме направили още едно предложение, което може да не се гласува, поради наличие на запис в правилата ни, а това предложение е именно да се публикува кратък протокол от нашите заседания. Това е поне от моя опит мога да го споделя с вас, една страшна мъка е да се произведе протокол, защото първият му вариант е изключително обширен, неуточнени лица, неуточнени изказвания, минава първа, втора редакция, докато стигне до този вариант, в който се публикува, което пък отнема много време, тоест някой пък, когато искаме да направим по-бързи заседания, ние много дълго време не сме информирани за това какво е било на предното заседание. Ние предлагаме да се публикува кратък протокол, като стенографският запис да е на разположение на всичките организации, които са присъствали на заседанието. 
МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Ние сме за. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Не е необходимо да се гласува, защото в нашите правила се казва, че се изготвя стенографски запис, а после се публикува протокол от заседанието. Така че какъв ще е вида на протокола, може и самите ние да решим. Тоест протокола ще се изчиства от излишни неща. 
ПРЕДС. ДАНИЕЛА КОСТОВА: Има още един организационен въпрос – имаме обаждане от БАВЛЕК, които искаха да станат член на Гражданския съвет. Последно нашето изискване към организацията беше да актуализира адреси на интернет страницата си, защото там има посочени само мобилни номера, имена и електронни адреси. След последната проверка от вчера, се оказа, че няма актуализация с адреси, с офиси и с конкретика с какво се занимава тази организация, така че може би е редно вече да вземем отношение. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Нашето впечатление е такова, че те са тип виртуална организация, защото ние досега доста пъти сме се опитвали да влезем в контакт с тях и без никакъв ефект – пращаме имейли, каним ги на наши мероприятия. 
ПРЕДС. ДАНИЕЛА КОСТОВА: В такъв случай мисля, че сме изчерпали всички възможности за събиране на информация и е редно да се произнесем, да ги уведомим  и тях, съответно аз да уведомя Висшия съдебен съвет. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Поради изчерпване на всички възможности за контакт, прекратяваме разглеждането на тяхното искане. 
ПРЕДС. ДАНИЕЛА КОСТОВА: Мисля, че щом има кандидатура, трябва да има отказ. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Добре, предлагаме да се гласува отказ за приемането на тази организация. Който е съгласен, моля да гласува. 
„За” – 9, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма.
ПРЕДС. ДАНИЕЛА КОСТОВА: Колеги, до края на месеца трябва да постъпят становищата ви по методиката за дисциплинарна дейност, за да мога да ги предам на работната група. 
Трябва да определим дата за следващо заседание, както и тема. Стратегията за реформа на съдебната система - засега като единствена точка, освен точка „Организационни въпроси”. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: След като ще разглеждаме стратегията е добре да поканим представител на Министерството на правосъдието. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Може и Министърът на правосъдието, който и да е той към момента. 
ПРЕДС. ДАНИЕЛА КОСТОВА: 21 ноември? 
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: 21 ноември. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: За 21. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: На 21 ноември тогава, в 10,00 часа ще е следващото заседание на Гражданския съвет. Ние с          г-жа Костова ще отправим покана до Министерството на правосъдието за присъствие на техен представители във връзка с разглеждането на стратегията. 
Благодарим ви колеги, с това дневният ред е изчерпан, довиждане и ви желая приятен ден. 

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА 				ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 			ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 
ОТ ВСС 							ОТ НПО
(П) 					 			(П)
ДАНИЕЛА КОСТОВА 				ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ

Протоколирал: И. Йосифова
Технически сътрудник на Гражданския съвет