ГРАЖДАНСКИ СЪВЕТ 
КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ
П Р О Т О К О Л  № 20
от заседание на Гражданския съвет към ВСС,
проведено на 23.01.2015 г. 
На заседанието присъстват: 
От страна на неправителствените и професионалните организации: 
Любомир Герджиков – съпредседател на Гражданския съвет от страна на НПО (Сдружение „СЕФИТА”), 
Божидар Кънев (Камара на независимите оценители в България),  
Веселина Попова (Сдружение „СЕФИТА”), 
Весела Павлова (Асоциация на българските административни съдии),
Гергана Мутафова (Асоциация на прокурорите в България), 
Даниела Илиева (Национално сдружение на съдебните служители). 
Евгени Иванов (Асоциация на прокурорите в България), 
Стефан Петров (Камара на следователите), 
Йосиф Герон (Съюз на юристите в България),
От страна на Висшия съдебен съвет:
Юлиана Колева, Магдалена Лазарова, Румен Георгиев – членове на ВСС.
По покана на Гражданския съвет в заседанието участват: 
Албена Желязкова – член на Управителния съвет на БА ВЛЕК, 
Михаела Пенчева – председател на Сдружение „Юстиция”,
Росица Донкова – Консорциум ефективна комуникация ДЗЗД,
Елена Бангиева – ПР-експерт,
Петко Георгиев – журналист, ПРОМЕДИЯ,
Захари Белчев, журналист, в-к „Стандарт”;
Заседанието протече при следния дневен ред: 
Точка 1. Обсъждане структурата на Годишната програма на Висшия съдебен съвет и проект на политики на Висшия съдебен съвет. 
Точка 2. Обсъждане на проект за разработване на Комуникационна стратегия на съдебната власт, разработен от „Консорциум Ефективна комуникация“ ДЗЗД в изпълнение на проект „Укрепване на капацитета на Висшия съдебен съвет за по-добро управление на комуникационните процеси и повече прозрачност в дейността на съдебната система”. 
Точка 3. Организационни въпроси. 
Заседанието беше открито в 9,40 ч. и на него присъстват представители на 7 (седем) от общо 15 (петнадесет) организации, членуващи в Гражданския съвет към Висшия съдебен съвет, както и 3 (трима) членове на Висшия съдебен съвет. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Уважаеми колеги, добре дошли на всички. Тъй като това е първото ни заседание за годината бих желал да ви пожелая много здраве, радост и успехи през новата година. Ако ми разрешите ще спомена, че наскоро навършихме 2 години от нашата дейност. Макар доста да имаше публикации в интернет сайтове и на други места, че бързо ще се разпаднем като структура, за наша радост продължаваме да намираме подходящ общ тон в нашата работа. 
За днешното заседание е изпратен на всички дневния ред, предполагам, че сте запознати, както и с материалите към него. Тъй като на заседанието ни присъстват гости, имам предвид от фирмата, която ще представи проекта по т. 2 от дневния ред, също така и журналисти, а освен това и по т. 3 представители на организациите, които са кандидатствали за нови членове на Гражданския съвет, обсъдихме с г-жа Костова, която за съжаление днес няма да може да присъства, и искаме да ви предложим да подредим в малко по-друг ред точките от дневния ред, а именно, ако не възразявате, първо, да приемем организациите, които са кандидатствали или да разгледаме подадените от тях документи, с оглед на това да могат да се включат по-нататък в нашата дискусия, след което да преминем към разглеждане на т. 2, по която, както вече казах, имаме гости тук и предвид на това да можем да обсъдим след това и третата точка. 
Така че има предложение, който е съгласен с него, моля да гласува. 
„За” – 7, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
По точката за разглеждане на документите на организациите, които са изразили писмено желание за членство в Гражданския съвет, това са две организации – БА „ВЛЕК”, която е организация на експерти и вещи лица, и Сдружение „Юстиция”, която е организация на млади юристи от гр. Варна. Има техни представители, г-жа Желязкова и г-жа Пенчева. 
Госпожа Желязкова, имате думата да представите с няколко думи организацията и мотивите ви да желаете да участвате в работата на Гражданския съвет. 
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Нашата организация е създадена през 2005 г. Имаме членове съдебни експерти от 41 населени места в нашата страна, 11 регионални представителства, над 100 експерти работят към нашата структура. Една от основните ни цели е да сформираме екипи, с които да подпомагаме съдебните органи що касае извършването на съдебните експертизи. Това е накратко казано. 
Що се отнася до желанието ни за включване в Гражданския съвет, смятаме, че с нашия опит, който имаме в областта на съдебните експертизи, можем да допринесем с предложения, мнения, някои добри практики, които сме въвели в нашата работа и по тази причина решихме и кандидатствахме, надявам се да ни приемете. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря Ви, госпожа Желязкова. 
От Сдружение„Юстиция” да ни се представите. 
МИХАЕЛА ПЕНЧЕВА: Аз съм юрист, завършила съм Варненския свободен университет през м. декември. Също съм и основател и председател на сдружение за правно развитие „Юстиция”, което към момента наброява 25 човека – бивши и настоящи възпитаници на Варненския свободен университет. Сдружението е младежко, възрастовата граница на нашите членове е до 29 години, до сега от момента на нашето учредяване, което беше през м. май на миналата година, ние сме провели 3 големи събития, от които едното е публична среща – дискусия с доцент Кристиян Даков, както и двудневен семинар по съдебна риторика, освен това и второ национално състезание за решаване на казуси по гражданско и търговско право, на което присъстваха пет юридически факултета. 
Освен това към нас принадлежат и двата кръжока по гражданско, търговско и наказателно право към Варненския свободен университет, които са под ръководството на съдии от Варненския окръжен съд и под патронажа на президента на Варненския свободен университет, както и на съдия Ванухи Аракелян, председател на Апелативен съд, гр. Варна. 
Това, с което ние се занимаваме, е основно повишаване на активността на младите хора, особено на младите юристи, както и тяхното участие в структурния диалог. През изминалия месец ние станахме член на Консултативния съвет към кмета на гр. Варна, също така сме членове на Асоциацията на младежките организации, като аз съм член и на Управителния съвет. За нас е чест и удоволствие да бъдем на такова събитие, да може младите юристи да имат пряка комуникация с една професионална среда, ние да черпим знания и опит от това, което вие сте постигнали. За нас това ще бъде една изключително голяма стъпка към бъдещата ни професионална реализация. Нашата цел е да изградим една младежка общност с будно мислене, която да има достъп до това, което в момента се гради в юридическата общност и за нас е от изключително значение ние да бъдем част от този процес като млади хора, които са с ясното съзнание, че ще работят в средата, която създаваме. 
Благодаря. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодарим Ви и ние. 
Имате думата за изказвания, въпроси, ако някой има, към представителите на двете организации. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Аз бих искала да попитам организацията на експертите, Вие поддържате ли някакви отношения с другите организации на експерти, имам предвид например Сдружение „СЕФИТА” и други. 
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: От известно време поддържаме контакти с колегите от „СЕФИТА”, бяхме скоро в Министерството на правосъдието за участие в работна група за изработване на нова наредба за вещите лица, така че между нас като две сродни организации, смея да твърдя, че има единомислие по по-голямата част от въпросите, засягащи нашата работа. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: А дали поддържате основните тези на Сдружение „СЕФИТА”, които се поддържат като цяло от Гражданския съвет - за необходимостта от закон за съдебните експертизи. 
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Не мога да кажа, че това се припокрива на сто процента, но в голямата си част, да. Имаме единомислие в принципното отношение към нормативната рамка на дейността на вещите лица. Предполагам, че г-н Герджиков ще го потвърди. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Ако трябва - да, даже срещи сме провели в последно време по проблематиката. 
Имате думата, г-н Кънев. 
БОЖИДАР КЪНЕВ: Аз имам един конкретен въпрос и той е свързан със заявлението на БА „ВЛЕК”. В него са посочени лица, които са членове на Камарата на независимите оценители в България, може ли да ги посочите поименно кои от тях са членове, защото вчера при обсъждането на Вашето заявление се повдигнаха въпроси и съм упълномощен да взема отношение по тях. 
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Тъй като наши членове са над сто експерта, в момента не мога да Ви дам точна справка и отговор, но се ангажирам, ако ми оставите електронен адрес, да Ви дам в срок от една седмица такъв отговор. Ако имах информация предварително, щях да бъда подготвена с точна бройка. Що се отнася до експертите в Окръжен съд, гр. Хасково, имаме 5 експерта, които са членове на Камарата на независимите оценители в България, дори една госпожа, която е член на Ваш ръководен орган, г-жа Марияна Ангелова се казва, но това се отнася до Окръжен съд, гр. Хасково. За другите колеги трябва да коментирам с тях и да изискам такава справка, за да мога да Ви отговоря. 
БОЖИДАР КЪНЕВ: Въпросът е поставен директно от председателя на Камарата на независимите оценители в България и тя изразява становище, че след като Камарата е упълномощена и приета като член на Гражданския съвет, не би следвало други да я представляват. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Добре, г-н Кънев, разбрахме проблема, който желаете да бъде изяснен. 
Господин Герон, имате думата. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Приветствам кандидатурата на сдружението на вещите лица. И без това тази година на нас ни предстои да продължим работата по миналогодишната експертна кръгла маса за съдебните експертизи, защото, за съжаление, екипът на министерството вместо да тръгне да подготвя закон, пак тръгна да прави наредба. 
Но при цялото ми уважение към младите колеги от Варна, имам определени резерви към тяхната кандидатура, независимо че ние вече сътрудничим с „Юстиция”, но за сведение на членовете на Гражданския съвет, подобни сдружения на завършили един или друг юридически факултет, вече има поне 6. Към УНСС има, към Софийския университет има, към ЮЗУ има и т. н. 
Чувайки и дейността, с която се занимава сдружението, на този етап тя е преди всичко повишаване квалификацията на младите юристи. Целта на Гражданския съвет към Висшия съдебен съвет предполага съдействие за развитие на политиките на Висшия съдебен съвет. Така че ми се струва, че ако ние отворим вратата за такъв тип сдружения, Гражданският съвет ще стане с бройка 30-40-50 сдружения, и ще се загуби основният смисъл за съществуването на този Гражданския съвет. По дейността, която имахме тези 2 години, ние знаем, че основният акцент в работата на Гражданския съвет са вътрешните и външните актове на Висшия съдебен съвет, проблемите с образованието на всички юристи, извън магистратите, разбира се, което е една от основните задачи на Висшия съдебен съвет. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря на г-н Герон. 
ГЕРГАНА МУТАФОВА: От името на Асоциацията на прокурорите искам да кажа няколко думи относно едната кандидатура, по другата няма да взема отношение, тъй като се смятаме за недостатъчно подготвени да я коментираме – тази за заявеното желание от БА „ВЛЕК” за участие в Гражданския съвет. По тази кандидатура всъщност доста беше казано от всички колеги. 
Искам да взема отношение по кандидатурата на сдружение за правно развитие „Юстиция”. Ние смятаме, че основна политика на Висшия съдебен съвет е да развива и да повишава качеството на юридическото образование като цяло в страната и за продължаващото обучение на магистратите и на юристите в страната – това е една от основните политики на съвета. Разбира се, съчетана и с останалите политики по администриране конкретно на съдебната власт и съдебната система. Поради тази причина мисля, че една кандидатура и заявено желание за участие в Гражданския съвет именно на едно такова сдружение на млади юристи, пък било то и сепарирано към настоящия момент на териториален принцип в определена област в страната, може да бъде само заявено отношение към смисъла на този Граждански съвет да съществува. Смятам, че трябва да отворим напълно вратите си за членство на такива сдружения, независимо колко са те на брой, добре са дошли, според мен, всички университети с техните сдружения. Колкото повече, толкова по-добре. Едно сдружение на млади юристи, пък било то не и магистрати, може само да ни даде другата гледна точка, от която ние постоянно имаме нужда. Така че приветствам едно такова заявено желание, приемам го като адмирация към работата на Гражданския съвет. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря. 
Други изказвания, колеги? 
РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Действително няма пречка, в това сдружение може и магистрати да има, ако още няма. Действително повече глави, повече акъл и като казвам това, разбира се, в никакъв случай не мисля, че са еднакви сдруженията, разбира се, Съюзът на юристите в България е най-мощната и голяма организация, най-стара. Още повече с оглед на тази стратегия ние трябва да търсим колкото се може по-широка основа на дейността си, дори не само като Висшия съдебен съвет, който е с някакъв мандат и функции, по простата причина, че големият проблем изисква повече усилия и повишаване и на правна култура и на диалог между институциите, както ще видим по-нататък. В този смисъл възпитаниците на всеки университет и всеки, който иска да вложи усилия, за да стане животът в България по-добър, са добре дошли. Това е според мен. Защото всички сме в една лодка. Хората, което се оплакват от съдебната власт и от нейните решения, често не си дават сметка, че и качеството на законите, които съдът прилага, не предполага друго решение и когато търсим справедливост всички – и изпълнителната власт, и законодателната власт, и съдебната власт трябва да направят много, а и правната култура на хората, промяната на манталитета, на морала, това, което седи в основата на всичките ни беди, изисква действително обединяване усилията на колкото може повече хора. Още повече, че в България много често се караме за думи и от тези караници произтичат едни вражди, разделяме се на отбори, както и в ден-днешен. Аз съм убеден, че яростно противопоставящите се организации на магистратите извън някакви властови амбиции на управителни съвети... Хората, които се противопоставят всъщност имат обща цел – да стане нашият живот по-добър и ако ние се обединяваме на тази основа, то най-важното е в частност тази нова неправителствена организация да обединява колкото се може повече хора и да въвлича още повече хора в диалог. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: И аз ще кажа няколко думи по повод на „Юстиция”. Радвам се, че отново бихме имали член от град, различен от София. Надявам се за вбъдеще да имаме възможност да проведем изнесено заседание в гр. Варна.
Колеги, ако няма други изказвания, Ви предлагам да гласуваме поотделно за приемането на организациите. Първо, по реда на изказванията, за БА „ВЛЕК”, който е съгласен да бъде приета организацията за член на Гражданския съвет, моля да гласува. 
„За” – 6, „Против” – няма, „Въздържали се” – 1 (КНОБ) 
С болшинство по това решение одобряваме приемането на  организацията. 
Който е съгласен Сдружение „Юстиция” от гр. Варна да стане член на Гражданския съвет, моля да гласува. 
„За” – 6, „Против” – няма, „Въздържали се” – 1(СЮБ). 
Тази организация също е приета в състава на Гражданския съвет.
Честито на представителите на двете организации, надявам се по-нататък да се включите в обсъжданията. 
С това приключваме по тази точка от дневния ред и преминаваме към т. 2 от дневния ред - Обсъждане на проект за управление на Комуникационна стратегия на съдебната власт, разработен от консорциум „Ефективна комуникация” ДЗЗД в изпълнение на проект „Укрепване на капацитета на Висшия съдебен съвет за по-добро управление на комуникационните процеси и повече прозрачност в дейността на съдебната система”. 
Има на заседанието ни представител на дружеството, което е разработило програмата, на когото ще дадем възможност за изложение. Сега давам думата на г-жа Магдалена Лазарова – ръководител на проекта. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Проектът се финансира по програма ОПАК. Една от дейностите е именно разработване на комуникационна стратегия, която се изработва от фирмата изпълнител -  консорциум „Ефективна комуникация” ДЗЗД. Тук имаме трима представители на фирмата-изпълнител и г-жа Бангиева, която, предполагам всички познавате - тя е вътрешния експерт на проекта, всъщност тя е представител на съдебната власт, която подпомага фирмата- изпълнител по изработване на комуникационната стратегия. Предстои до края на този месец комуникационната стратегия да стане факт, да бъде приета от Висшия съдебен съвет. 
Проектът вчера мина на обсъждане в заседание на Висшия съдебен съвет, ние сме изготвили едно становище със съответните забележки и предложения към фирмата-изпълнител, не мисля да ви занимавам с него, тъй като то ще бъде предадено на фирмата- изпълнител днес заедно с решението на съвета, и те ще трябва да се съобразят със съответните бележки на съвета. 
Важно за нас е да чуем и вашето мнение по тази комуникационна стратегия, доколкото част от комуникациите, които тя ще урежда, са именно комуникациите с гражданския сектор и в частност с Гражданския съвет към Висшия съдебен съвет. Само искам да ви кажа, че тази комуникационна стратегия в продължение на м. януари беше обсъдена на две работни групи от магистрати от цялата страна, с по 30 представители. Госпожа Мутафова и г-жа Павлова присъстваха на тези групи и се радвам, че днес също са тук. 
Преди да бъде изготвен проектът, бяха проведени 13 фокус-групи в цялата страна по апелативни райони, в които участваха магистрати и специалисти – пиар-експерти от органите на съдебната власт и говорители прокурори. Всъщност на тези фокус-групи се събраха изходните данни, на които стъпи фирмата-изпълнител при изработване на проекта за комуникационна стратегия. Надявам се всеки от вас да се е запознал с проекта, той е доста обемен, но ние считаме, че все пак една комуникационна стратегия на цяла една власт, каквато е съдебната власт, наистина трябва да бъде всеобхватна, доколкото за първи път се прави такъв документ в историята на съдебната власт. 
Това е накратко, ако имате някакви въпроси към мен, можете да ги зададете, ако не - да пристъпим към обсъждане. Господин Петко Георгиев, всички го познавате, той всъщност е ръководителя на този консорциум, г-жа Росица Донкова – също представител на консорциума, и г-жа Бангиева я представих, ще предоставят по-подробна  информация.
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Има думата г-н Петко Георгиев. 
ПЕТКО ГЕОРГИЕВ: Благодаря Ви много. 
Казвам се Петко Георгиев и съм ръководител на консорциума, който работи по тази стратегия. Още веднъж много благодаря за поканата, защото тя идва в един изключително важен момент от процеса на създаване на тази стратегия. Последните поправки по нея бяха нанесени малко преди началото на това заседание. Предишната версия, която имате пред себе си, с дата 21.01 дори тя вече не е последната, да не говорим за версии, които са с по-ранна дата, така че обърнете внимание на първата страница - коя дата пише. Затова е толкова важна тази среща, защото ние се намираме в много интензивна част на създаване на този документ, така че бих искал да използваме колкото се може повече време да ви включим, доколкото е възможно, в процеса на създаването на тази стратегия, защото нашето убеждение е, че няма нужда от документ, който ще бъде създаден някъде отвън, изпратен и в неговото създаване да не са активно участвали представителите на организациите, на гражданските сдружения, които са свързани със съдебната власт. Затова вашето мнение е изключително важно днес. Предложения, дори бих казал не толкова конкретно по текстове, не сме стигнали до ниво езикова редакция, а по-скоро като структура - идеи, предложения, забележки. 
На второ място, както е във вярата - човек трябва да практикува това което проповядва. Един от моделите на комуникация на Висшия съдебен съвет и на съдебната власт, който е заложен тук като проект, е постоянна интерактивна връзка с представители на гражданското общество. Тоест този механизъм, който в момента ние прилагаме, е заложен тук като един от принципите на комуникационната стратегия. 
Още нещо, което искам да очертая – целта на тази комуникационна стратегия. Вие знаете, има десетки такива документи в различни органи на съдебната власт - в съд, в прокуратура, в отделни съдилища и т. н. Тази стратегия няма целта да ги замести или да тръгне работата от празна поляна, това би било наивно и глупаво, напротив, ние надграждаме практиката, която съществува и всъщност ако кажа, че новото нещо, което прави тази стратегия, то е преди всичко унифициране на практиките и създаване на обща платформа на цялата съдебна власт, на която да върви съгласуване на комуникационната политика и комуникационното поведение между отделните органи на съдебната власт. Така че това е основното й съдържание, тя няма за цел да пренапише или да пренареди комуникационната политика или стратегия на прокуратура, на съд, по-скоро да направи тази обща платформа и да я отвори също така към граждански организации, към медии, особено с акцент към нови медии, към създаване на качествено съдържание, свързано с темите на съдебната власт. 
Следващото нещо, което искам да отбележа: основнополагащ принцип е проактивната комуникация, професионалната комуникация, тоест създаване на механизмите, осигуряване на ресурсите за това съдебната власт, различните органи на съдебната власт, все повече и повече активно да водят темите и съдържанието на дебата за съдебната власт, а не да изпадат, както за съжаление твърде често се случва, в ситуацията само да реагират, да коментират, да отговарят, тоест основният принцип е проактивната комуникация. 
Особено акцент е обратната връзка между Висшия съдебен съвет и въобще органите на съдебната власт с представителите на гражданското общество, на специализираните асоциации и сдружения, които вие представлявате тук, това, разбира се, би било за нас изключително ценно като предложения и като обратна връзка. Пак казвам, намираме се в процеса на създаване и искаме да се включи вашия капацитет в процеса на създаването на този документ. 
Още веднъж ви благодаря. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Заповядайте, имате думата. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Само да вметна, ние поканихме с разрешение на съпредседателите на Гражданския съвет в днешното заседание представители на медиите, отзоваха се г-н Васил Чобанов, директор на програма „Хоризонт”, и г-н Захари Белчев, представител на в-к „Стандарт”, за което им благодаря. 
ЕЛЕНА БАНГИЕВА: Добър ден и от мен. Аз съм вътрешният експерт, който осъществява съвместно с екипа работа по създаването на тази стратегия. Експерт съм по комуникации, работя като такъв в района на апелативен и окръжен съд във Варна. В качеството ми на такъв експерт, съм един от авторите на комуникационната политика на Висшия съдебен съвет, познаваме се с много от вас. Благодарение на вашата подкрепа и на експертните ви оценки направихме един действащ документ, който беше оценен, включително и от академичните среди, много сериозно и много високо като качество. Опитвам се заедно с експертите да дам целия онзи потенциал, който в момента съществува в различните нива в органите на съдебната власт, като опит, като добри практики да се опитаме да ги унифицираме, да ги приложим към този нов документ, който не само ще обхване всички органи на съдебната власт, но ще се опита и със сигурност ще отчете спецификата в дейността на всеки един от отделните органи. 
Като процес, който беше свързан със създаването на тази стратегия, преминахме през едно много сериозно изследователско проучване на всички онези нови тенденции на институционалния пиар. Такива, каквито съществуват не само у нас, но такива, каквито съществуват в Европа. Един процес, който е изследван от редица експерти, с което ние се запознахме и така всъщност вие ще видите, сега не знам дали в тази версия, с която разполагате, но със сигурност в крайната версия, подробно разработено предложението за създаването и позиционирането на един своеобразен медиен център като институционално информационно образователна, дори ако щете аналична медия, която да съществува към един единен портал на съдебната система. Къде ще бъде позициониран той? Надяваме се в новия портал на Висшия съдебен съвет, който ще обхване цялата съдебна система. Този проект за медиен център, разгледан като чисто образователна медия и позициониран в този единен портал на съдебната система, ще ни позволи по един модерен, съвременен и актуален начин да предоставяме от първа ръка информация на обществеността. Тук имам предвид не само информация, която е свързана с пряката дейност за работата на Висшия съдебен съвет и на всички органи в съдебната система, но имам предвид целия онзи арсенал от информационни материали, продукти, брошури, образователни филми, които са свързани с работата и дейността на органите на съдебната власт, имам предвид също така актуалните новини, които излизат, дори ако щете всекидневно от редиците на Висшия съдебен съвет, ако е необходимо - това ще бъдат изявления, ако е необходимо - това ще бъдат интервюта, всички онова, което съдебната система би искала да бъде отразено обективно, точно и ясно с глас, с картина, със звук, тоест ще се опитаме в този медиен център да дадем възможност съдебната система да влезе в един дигитален ракурс и да се опита да говори на езика на новите медии, като отговаря и на новата еднаква медийна реалност, която се променя буквално с всеки изминат ден. Разбира се, тази стратегия ще предвиди и ще даде предложения за това как ресурсно да бъде обезпечена тя, разбира се, в този медиен център ще има един своеобразен медиен коридор, който да даде възможност на всички онези информационни масиви, които се генерират в органите на съдебната власт – прокуратура, съдилища от цялата страна и техните разновидности, административни и общи съдилища, този медиен център ще има коридор, в който тези новини да бъдат позиционирани и ще се опитат да предложат унифициране на стандартите за предоставяне на информация. 
Още две думи за този медиен център, тъй като това е едно от иновативните неща в цялостната комуникационна политика на съдебната система, което е свързано и с унифицирането на стандартите за предоставяне на информация. Този център ще даде възможност на обществото - това са гражданите, обществените и неправителствени организации, да получават информация от първа ръка – политики, решения, становища, позиции, инициативи, кампании, всичко онова, което се генерира като събитие и като информация от органите на съдебната власт. Медиите, разбира се, също ще получават обективна информация, това не означава, че ние ще ги лишим от възможността те да търсят своите източници и ресурси, но ще направим всичко възможно да ги подпомогнем наистина с предоставяне на информация от първа ръка и да им я дадем и да говорим на техния език с езика на дигиталните медии. 
Готови сме да отговори на вашите въпроси, благодаря ви за възможността. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Колеги, да започнем обсъждане по материалите, които са ви изпратени по тази точка от дневния ред, и по изказванията, които току що чухте. 
РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Може ли да взема думата? Благодаря.  
Няма да говоря въобще за съвета, защото съветът и комисиите отделно ще си дават бележки, те ги дадоха. Мисълта ми е, че мен много ми хареса стратегията, но исках, за да насочим дискусията към неправителствените организации, да потърсим в тази много добра идея за тази електронна медия реализация именно на организациите, които са събрани около тази маса, защото много често професионални сдружения имат определена кауза. Аз - по обяснима причина, защото моята професия и до голяма степен и ведомството, в което работех, вече не съществува в резултат на други кампании, си давам сметка колко е важна тази стратегия - да се реализират идеите на тази стратегия и тя да тръгне действително както е замислена. Защото, спомням си, че когато беше на дневен ред реализацията на политическото решение за аншлуса на следствието и на практика премахването на тази професия функционално в процесуалните и във всички други закони. Само Съюза на юристите в България на свой конгрес изтъкна аргументи против, за съжаление другите организации на съдиите и на прокурорите не взеха отношение. Аз продължавам да мисля, че това беше една грешка, което също би могло да се докаже. Естествено, има я и другата гледна точка, напротив, има примерно г-жа Татяна Дончева, други дами и господа, активни участници в събитията през 2009 г., които отново предлагат такава реформа. Те - обикновено четири – пет от съдебните реформи, бяха все с това – да се разгони Висшия съдебен съвет и да се махне следствената служба, защото това бяха такива дейности, които се повтарят и са безсмислени. Казвам безсмислени, защото те са си някакви мерки, нещо се променя, може да бъде обявено за реформа, но не отговарят на нуждите на обществото, в този смисъл. Иначе някакви хора отиват тук – там, има някаква видимост. 
От друга страна, тази просветителска дейност на Съюза на юристите в България, която е изключително важна, в България има много голяма правна неосведоменост, много често голяма част от упреците срещу Висшия съдебен съвет са по конкретни дела, макар че той не е инстанция, няма смисъл на вас да обяснявам. 
Същевременно списание „Общество и право” само благодарение на изключителния ентусиазъм и благотворителност на хората, които го правят, излиза напук на всичко, така че ако използваме действително възможностите и на социалните мрежи и на новата медия, голяма част от тези проблеми могат да бъдат действително преодолени, а те са наистина от обществена полза и ако съществува такъв медиен център, защото ние можем да запишем медийно да си сътрудничим с другите две власти, но другите две власти – изпълнителната и законодателната, силно се влияят от политика, политиката пък се влияе от други неща и този диалог дори да бъде установен по някаква схема, много често няма да е действен. Една подобна медийна независимост, защото нека да припомня и другият много неприятен проблем в нашето общество, казват го много журналисти, Христо Христов го написа и маса други хора го пишат - това пък е за независимостта на медиите. В каква степен журналистите са независими и каква цена плащат журналистите, които искат да са независими, а това е не по-малко значим проблем от независимостта на съда, защото съдията, отстоявайки независимост, ще защити една страна в едно дело, бедния от силния и богатия, примерно ще даде правото и ако законово позволява, но медията, създавайки у хората една нагласа с противни на обявените цели, е една страхотна сила, затова тя пък е четвърта власт. С две думи, аз ви предлагам да насочим тази дискусия действително да помогнем за допълването на този документ, който ми се струва много професионално направен, с конкретни идеи именно от този ракурс, включването на организациите тук във вписването им в тази стратегия. 
Ще завърша пак със следствието, защото само това съм работил. Аз тук бих допълнил, след като и самата Камара на следователите го направи, идеята във връзка със специфичните подходи на страница 50, които са свързани с комуникационната стратегия към следствените органи. 
Първо, да кажа, че е много хубаво, че има такъв раздел, защото ако следваме закона и разрешението на окръжния прокурор да се дават данните по дело, което МВР не съм сигурен дали във всички случаи спазва, защото много често висши чинове от МВР разказват делата, не съм убеден, че окръжният прокурор във всеки един случай знае, че те ще дадат тези интервюта и ще има това разрешение, но това е процесуален проблем, няма да навлизам в него. 
Хубаво е, че все още са тук следствените органи, които всъщност са отделните следователи, които са малко на брой, но предлагам като идея към това действително, така си го представям без това да е някаква цензурна комисия, но можем да търсим форма на партньорство и когато се управлява тази медия, да има кампании от органите на съдебната власт, включително информационни, които да са насочени именно към интересите на тази гилдия, които имат обаче сериозно обществено значение, защото на мен ми се струва, дано не съм прав, че досега ние сме винаги в позицията на отбраната. Струва ми се, че преживяваме по няколко пъти на година кампании срещу съдебната система, които имат някакви цели, някъде се планират, някъде се разработват, някъде се събират съюзници всеки със своите цели и ние не знаем кой всъщност започва тази кампания и какви са целите му. Дали са някакви пари да се взема, дали са да се установи някакъв контрол, който пък дали се полага, дали е в обществена полза този контрол да бъде така направен и т. н. И ние само се отбраняваме. Обясняваме защо не сме камила, защо не сме такова и при цялото ми уважение към гилдията на журналистите, но аз не искам да живея в държава, в която един много известен спортен коментатор налага своето мнение кой да бъде председател на ВКС, дори да е бил много добър скиор, да не е падал често и така нататък. Защото и обратното - няма да съм съгласен и бивш председател на ВКС да го пратим да се състезава в ски-слалом. Резултатът ще е същият. Това го казвам за представителите на медиите само. 
С две думи, хубаво е да допълним с това и действително когато една гилдия на юрисконсулти, на следователи има някакъв проблем и трябва нещо да се разясни, да използваме ресурса на тази стратегия, на тази нова форма на организация и ние да започваме нашата просветителска кампания, за да не се стига до големи грешки и това ще е полезно. Не за нас, а за това да се живее по-добре. 
Благодаря. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря Ви. 
ЕЛЕНА БАНГИЕВА: Отговарям, тъй като сме част от генераторите на тази идея, благодаря Ви, г-н Георгиев, за идеята. Исках да Ви кажа, че медийният център като идея, като ресурсен център, сме го обсъждали с г-н Васил Чобанов в чисто работен порядък, за което съм му особено благодарна - и за професионалното мнение, и за оценките. Това, което е хубаво и което забравих да кажа, представяйки медийния център, е, че той ще дава възможност за изключително сериозна професионална изява. Всички онези магистрати, които имат свои позиции, пишат студии, статии и т. н. Всичко онова, което е свързано с израстването на професионалния им капацитет като гледни точки по актуални позиции или нещо друго, което дава възможност за разширяване на вътрешния професионален дебат във всички гилдии, ще бъде факт от този медиен център. И с огромно удоволствие приемам идеята този медиен център да дава възможност за изява на гражданските организации, които са част от Висшия съдебен съвет, които също генерират идеи, становища, предложения, те могат също да влязат в медийния център и да получат тази публичност, която заслужават. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря. 
Господин Герон, имате думата.
ЙОСИФ ГЕРОН: Когато видя такъв обемист материал, получавам алергия. Но когато изчетох този материал внимателно, разбрах, че това е една доста ценна и стойностна разработка, за което благодаря на екипа. 
В нея има достатъчно конкретни неща, които са далеч от едновремешните стратегии и концепции за все по-нататъшно развитие на социалистическото общество. Последните 25 години се нагледахме на купища безполезни концепции, които са за да ги покажем на Европа. Тук случаят според мен е по-различен. 
Аз ще мина директно към предложения и моите виждания в тази насока. 
Първо, по отношение на процента – 19% имащи вяра в съда. Този процент, изследванията от хора, имали досег със съдебната система ли е правен или изобщо? 
ПЕТКО ГЕОРГИЕВ: Изобщо. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Защото нормалния процент за харесване на съдебната система е 25%, защото по гражданските дела едната страна винаги е доволна, другата винаги е недоволна, в наказателните дела и двете страни са недоволни, така че 75% са недоволни, 25% са доволни, но 19% наистина е ниско. Дори да е само 6% по-ниско от нормалните 25%. 
Вторият въпрос, който искам да поставя, е да намерим начин за включване на досъдебното производство в тази комуникационна стратегия, което е извън властта на Висшия съдебен съвет. Ако трябва чрез разговори с МВР, по други подходи, но целият български народ трябва веднъж завинаги да разбере, без аз да съм наказателен адвокат, че основните бели са в досъдебното производство и там най-лесно се правят белите. 
Другото ми конкретно предложение, което имам, се явява продължение на уважавания колега Румен Георгиев – няма друга страна в света, в която делата да се решават по телевизора. Какво ще кажете г-н адвокат, какво ще кажете г-н прокурор, така и така и кой решава делото? В по-големия брой от щатите в САЩ - ако по едно дело по такъв начин се коментира, делото се изнася и се гледа в друг щат. След като медиите нямат моралните критерии, адвокатите нямат моралните критерии, прокурорите вече са принудени, не че искат, ама те пък трябва по някакъв начин да оправят белите, които са направили полицаите, защото те са първите, които се явяват на екрана и казват – хванахме най-големия. Моята балдъза в момента е юрист във Великобритания, не беше си идвала 7-8 години и е забравила каква е действителността тук. Тя ми казва – как е възможно, във Великобритания никой не се занимава и по никоя телевизия не показват делата по този начин, по който се показват тук. Тук всичко се решава по страниците вестниците и ако съдът излезе с обратното решение от това, което медиите са насадили... Аз като адвокат никога не съм си позволил да занимавам медиите с някои фрапантни мои казуси. Трябва да се намери решение и може би точно вие като професионалисти за комуникационна стратегия да съдействате – ще има ли някакъв морален кодекс, какво може и не може, ще се нужни ли нормативни промени. 
Следващият въпрос е свързан с отношенията съд – адвокатура. Никой по-добре не оценява съдии и прокурори от адвокатите и никой по-добре не оценява адвокатите от съдиите и прокурорите. Моят патрон Начко Начев казваше: адвокатите изграждат името на един съдия и съдиите изграждат името на един адвокат. Аз се боря вече 7 години и в разговор с членове на Висшия съдебен съвет на едно от предните заседания те изразиха готовност да приемат тази идея - адвокатурата да провежда анкета сред всички адвокати и то не толкова за съдийското убеждение при решаване на едно или друго дело, а при неща, които най-много дразнят и адвокати, и граждани, и всички – бързина на решаване на делата, поведение на съдията в зала, бързина по произнасяне, срочност по произнасяне на доклади, защото сега основната болест по новия ГПК – вкарваш исковата молба и 1 година никой не я пипа. След 1 година й идва редът. Това е основна болест в момента. И спазване графика за разглеждане на делата. Пред едни и същи съдийски зали графикът се спазва горе-долу прилично, защото сме хора, може да се случи нещо, в други зали си ходиш с възглавниците и те изкарват вечер през изхода за арестантите. 
По същия начин отношението с неправителствените организации, но там трябва да се проявява и съответна резерва. Естествено, ако аз съм една неправителствена организация на пострадалите от ЧСИ, на пострадали от банките, по един начин ще разсъждавам - тоест трябва и там да имаме определени критерии и отношение. 
Благодаря за вниманието. 
ГЕРГАНА МУТАФОВА: Ще се опитам да се допълня, защото бях на работната среща тази седмица за обсъждане на тази комуникационната стратегия в качеството си на прокурор. Там засегнах една тема, която ще я маркирам, за да може аудиторията да разбере какво искам да добавя. 
Това беше по повод една от целевите групи, едната от целите на създаването на тази комуникационна стратегия, а именно подобряване на комуникацията вътре в съдебната система между различните органи на съдебна власт и организацията на по различно ниво на тази комуникация както между съвета, така и между различните органи. Тук в тази цел е включено създаването на този единен портал и изнасянето на общата информация от различните органи на съдебна власт през този единен портал както до гражданите, така и до консуматорите на услугата правораздаване в Република България. По този повод тогава взех думата и се изказах, че всъщност това е една за мен лично основна заслуга и изключително важен момент в разработването на тази комуникационна стратегия, като, разбира се, по никакъв начин не омаловажавам друга нейна важна част и цел – а именно подобряване на медийното представяне на работата на съдебната власт и работата с пиари, и с говорителите на органите на съдебната власт. Но по този повод нека да оставим на хората, които ще се заминават с това да се изказват по-компетентно. 
За мен подобряването на комуникацията вътре в органите на съдебната власт помежду си, между различните представителства на магистратската общност сами по себе си и Висшия съдебен съвет, от друга страна, е изключително важно именно защото подобряването на тази платформа и на тази среда чрез даването на една по-голяма прозрачност чрез единство на информацията, която се представя по еднакъв начин, що се касае до начина говорене, неминуемо ще доведе до повишаване на доверието на хората, които работят в тази система - както помежду си, така и между тях и Висшия съдебен съвет. Това е изключително важно за подобряването на доверието, защото подобряването на доверието вътре между нас, магистратите, които работим в тази система, и между орган, който администрира и има основна функция в това как изглежда кариерното израстване на хората в тази система, атестирането им, оценката на работата им, начина на наказването им и всичко останало, с което се занимава Висшият съдебен съвет по закон, неминуемо води автоматично до повишаване на доверието на гражданите в съдебната система, а това, разбира се, е основна цел както на тази комуникационна стратегия, така и по принцип на правораздаването на всяка една държава. Защото прозрачността води до яснота на това какво се върши, когато даден случай е отправен до съдебната система. Когато говорим за яснота и надеждност на това какво се очаква от една система, неминуемо говорим за предвидимост на работата и на процесите, които се развиват в нея. Предвидимостта, според мен, е основен фактор за повишаване на доверието в съдебната система. Когато е ясно, когато даден случай се отнесе до съдебната власт, какво ще бъде правораздаването - според този случай без значение дали гражданско, търговско, наказателно, административно и всичко останало. Това е основен фактор за доверие на хората в това, което се върши в правораздаването. 
И да добавя, понеже тук сме и в качеството си на представители на Асоциацията на прокурорите в България, че тази комуникационна стратегия ни е представена точно по повод събирането ни в Гражданския съвет и участието на различни неправителствени организации. Едната от целевите групи, посочена като такава, към която комуникационната стратегия ще е насочена, е именно подобряване на комуникацията с неправителствените организации. Да, това е много важно и трябва да има пряк път за достъп между информацията, която тече от Висшия съдебен съвет и органите на съдебната власт към неправителствените организации и в тази връзка ще предложа нещо като добавка. Може би е хубаво да се обърне внимание като подточка не само неправителствените организации като цяло, но и съсловните неправителствени организации, защото ние - съсловните организации на магистратите, сме малко по-различен вид неправителствени организации, нямаме чистия облик на неправителствените организации като останалите, които членуват, както в Гражданския съвет, така и въобще са на полето на работа на неправителствената власт. Може би тук комуникацията трябва да бъде малко по-различна, по-близка и малко повече на професионално ниво, защото ние говорим на професионално ниво. Това като маркиране. 
Благодаря на съвета, че са преценили, че трябва да представят комуникационната стратегия на Гражданския съвет в контекст на обсъждането му на неправителствени и съсловни организации, смятам, че това е полезно. 
Благодаря ви. 
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Похвално е, че има такава разработка. Моите въпроси ще бъдат много кратки. Този пиар-експерт, който предвиждате да бъде част от администрацията на съдилищата, дали и как ще работи с колегите съдебни експерти, дали ще има някакви специални функции в тази насока. 
Вторият ми въпрос е свързан с това, че мястото откъде аз идвам, има много малки населени места – гр. Маджарово, гр. Ивайловград, където достъпът до интернет и компютри е силно ограничен и повярвайте ми, на мен ми се е налагало да звънят хора по телефона и да ни задават въпроси, свързани със съда по всякакви случаи, тъй като четат Асоциация на съдебните експерти и в тази връзка как изобщо виждате контакта на гражданите, които по една или друга причина не ползват интернет и компютър. Може би тези пиар-експерти би следвало да имат възможност да отговарят по някакъв друг начин на хората, които нямат достъп до компютри, нямат и такава грамотност като цяло. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря на г-жа Желязкова. 
Имате думата да отговорите на поставените въпроси. 
ЕЛЕНА БАНГИЕВА: Веднага мога да започна да ви отговарям, тъй като съм действащ пиар-експерт в органите на съдебната власт и мога да ви кажа, че както сега, така и в заложените дейности в новата стратегия, ролята на пиар-експерта е да взаимодейства не само с медиите и с традиционните медии, а това са вестници, радио и телевизия, но и с новите медии, всичко онова, което определяме в групата на социалните медии, така че пиар-експертът и с другите външни общности, а това са всякакви неправителствени организации, с които има съвместни дейности за популяризирането или пък общи проекти, които се случват в съда, но пиар-експертът не може да отиде до съседната община, за да огласи нещо. Така или иначе, независимо от това къде се намира, в който съдебен район се случва, това, което ние се опитваме да направим, е да унифицираме стандартите, по които се предоставя информация във всичките комуникационни канали, традиционни нови медии, неправителствени организации или други общности, с които съдът взаимодейства. При всички случаи ние не залагаме документ от днес за утре, ние залагаме стратегически документ със стратегически комуникационни канали и дейности, които да позволят всеки ден да се подобрява тази комуникация. Но е факт, че там където няма пиар-експерти, в стратегията са заложени форми на обучение на лица, които съответните съдебни райони определят – дали като говорители, дали като пиар-експерти, които да могат да се заемат с тази функция за предоставяне на информация. Но иначе онова, което наричаме достъп до правосъдие - можете да се обърнете към членовете на Висшия съдебен съвет, те са по-компетентни да ви кажат как се развива всичко онова в тази посока. 
Благодаря ви. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря и аз. 
ЗАХАРИ БЕЛЧЕВ: Понеже гледам този анализ за състоянието, който е от 2012 г. и доколко може да се залегне на него като някаква основа за изработване на стратегията, защото все пак 2012 г. ситуацията беше много различна в сравнение със сегашната - в смисъл такъв, че тогава имаше и един министър, който говореше по определен начин, сега това нещо го няма, има едни други проблеми, както и доколко тези 19% имащи доверие дали не са станали повече или по-малко. Трябва да се отчете, защото е важно на тази основа самото развитие на цялостната стратегия. Може би тенденциите са се запазили, но вече проблемите като че ли идват от другаде и трябва да отчете, за да може да се реагира адекватно. Трябва да се актуализират данните. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Ние това сме го отбелязали и в становището на Висшия съдебен съвет, че може би трябва да се търсят по-актуални данни. 
ПЕТКО ГЕОРГИЕВ: Това е специализирано изследване на „Алфа рисърч”, което не е правено в рамките нито на проекта, нито на нашата работа, няма по-актуално, нямаме задание, бюджет, ресурси и време да проведем експресно социологическо проучване в момента, но бих искал да обърна внимание, че това е само един входящ параграф, който очертава картината, а проучването на което се базира комуникационната стратегия, е проведено от 5 януари до днешния ден включително, в него са участвали към 200 души, вече и повече. Ръководител на проекта по проучването беше доста известният и високопрофесионален български социолог, който не за първи път работи за съдебната система - проф. Антоний Гълъбов, така че бих казал, че актуализацията, при това качествената актуализация, не само процентът – дали е 19% или 17%, а качественото съдържание на анализа се базира на изследване, което е проведено буквално сега, в момента приключва работата по него. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Въпросът е, че изследването е сред магистрати, а тук се сочат сред гражданите, тоест различни са целевите групи на изследването. 
ЕЛЕНА БАНГИЕВА: Ако позволите и аз да добавя, което също е важно, ако позволява формата на стратегията към тази аналитична част може да бъде прибавено едно изследване на оценките за работата на органите на съдебната власт сред потребителите на съдебно-административни услуги, това, което е направено в рамките на проект, реализиран от правна неправителствена организация, но все пак трябва да вземем тяхното съгласие, за да ползваме тези данни, това е Програма за развитие на съдебната система, където процентите са наистина по-различни, не са 19%, а напротив между 35-40% е доверието сред хората, които са в комуникация със съдебната система, но тъй като не е направено от нас, ние със сигурност ще попитаме дали можем да се възползваме от това. 
Освен това правим в рамките на опита, който имат отделните органи на съдебна власт да проучват на базата на анкети, които те са изработили, оценките за работата на потребителите на съдебно-административни услуги, имаме също направени анкети, които отчитат тази реалност. Аз се надявам и Висшият съдебен съвет да ни даде резултатите от онези анкети. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Не са отчетени, няма как да стане. 
ЕЛЕНА БАНГИЕВА: Добре. Но така или иначе сте прав, можем да актуализираме тези данни, да се възползваме, благодаря ви за предложението. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря и аз. Господин Чобанов искаше да каже няколко думи. 
ВАСИЛ ЧОБАНОВ: Аз искам да кажа няколко думи, гледайки тази стратегия. За мен стратегията не отчита това, което се е случило в обществото. Отчита недобрите проценти на хора, които вярват в законността, справедливостта, в ролята на съда и именно затова бих казал, че погледнах пак целевите групи и много ми се иска да ги обърнем малко, да ги сложим отгоре. Обществото като цяло, гражданинът да бъде целевата група, след това учениците, и след това гражданското общество, неправителствените сектори и всички останали. Именно тогава това, което г-н Герон каза, ще може да  се изпълни от Висшият съдебен съвет, който трябва да каже – спрете този търговски цирк в една медия, т. нар. „Съдебен спор”. За да си пробутат някакви реклами за някакви дезодоранти или не знам си какви неща, играят един тъп театър, който лъже хората, че това е правораздаването. И това е роля, според мен, на Съюза на юристите в България, който трябва да подеме кампания да се спрат такива тъпотии и после да кажем на всички хора, че това не е правосъдие. Адвокатурата също. За обществото това е пълна глупост. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Принизяване. 
ВАСИЛ ЧОБАНОВ: Че е принизяване е едно на ръка. 
Искам само да кажа, че Висшият съдебен съвет направи така, че там където не могат да се открият щатни бройки за медийни комуникатори, бяха назначени и натоварени с тази задача част от представители на администрацията и добре се справят. Проблемът обаче е, че тези хора имат усещането, че работят само с медиите, а всъщност те трябва да играят ролята на вътрешен и външен комуникатор, както това е модерно управленско решение в много от големите фирми и те си дават сметка колко е важно освен да обясниш на обществото, ти да убедиш цялата си собствена администрация и всички свои членове на съдебното звено в това, че всички работим като екип и всички знаем какво прави екип, утре като излезе една публикация, да знаем каква е истината и да реагираме адекватно, а не да чакаме да стане някакъв скандал, за да разберем, че нашият съд си е свършил работата или че един определен магистрат е останал на особено мнение и това трябва да бъде поощрявано в полза на обществото и обществения интерес. Лично аз бих обърнал на стратегията целевите групи малко, бих казал, че тя трябва да включва една възможност за малко по-широко представяне на знанията за правото, на знанията за строежа на държавата, как се прави един закон и това опошляване да приключи или поне да започне битката с него. Това е пълна дивотия, ние си мислехме, че това е работа на юристите, накарахме ги да имат говорещи лица вече, които да обясняват закона, имаме вече неправителствени организации, които казват кое как е, що е, какво е, но гражданинът – днес чух един политик, който бърка АПК с ГПК и не го обяснява, става ясно, че той ще прави нова процедура за въздействие и анализ на обществените поръчки. Това е нужното, имаше един юридически всеобуч, гражданинът не може да не го питаш знае ли кое какво е, що е, и да не започваш с учениците, които са сложени тук абсолютно правилно. Но за това трябват систематични усилия, дошли са нови поколения, колеги, които хабер си нямат от справедливост, от причините за липсата на справедливост и от очакването всичко да става на жълтите страници. Не бива. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря на г-н Чобанов. 
Господин Кънев има думата. 
БОЖИДАР КЪНЕВ: Уважаеми колеги, ще бъда кратък и конкретен, тъй като г-н Румен Георгиев доста коректно и доста точно назова някои от проблемите и подлежат на действително обсъждане, що се отнася до понятието независимост, защото колкото и да имаме в нашите правила и закони думата независимост, тя е в определени рамки – в рамката на закона. И понеже сме свикнали с правилото – по-добре лош закон, ама закон. Е да, ама лошите закони понякога ни водят до дискусии и диспути, от които нищо не се ражда. Защото в крайна сметка дори и всички усилия, които сте положили дотук и е направен един качествен документ по отношение на това, което е като разработка, но и това, което г-н Герон подчерта, също е важно, защото само преди година същите тези въпроси бяха обсъждани на един доста сериозен форум с участието на по-голяма част от тук присъстващите, и какво излезе от това? Написаха се конкретни предложения с много добри послания и към министерството и към Висшия съдебен съвет - някой да е чул отговор по тези въпроси до ден-днешен? Няма ги. Така че и стратегията, колкото и добре да звучи като конкретика в някои от позициите, тя се нуждае от още нещо и това нещо е конкретният календарен план - как ще се прилага във времето. 
Само ако позволите, на стр. 33 в пункт 3.4 е записано какво цели комуникационната стратегия за подобряване с гражданските, професионални и съсловни организации, ангажирани с развитието и подобряване на работата на съдебната власт чрез създаване на устойчиви механизми за привличането им като ефективен коректив на администрирането на съдебната власт. Добре, но следващата точка – задълбочаване на ролята и практическата комуникация с Гражданския съвет – какво конкретно ще вложим тук, какъв инструментариум ще ползваме, за да може това да стане. 
От друга страна, в крайна сметка след като бъде завършена, защото разбрах, че в движение са доста от нещата и е нормално да бъдат допълнени, не би ли било полезно в приложната част, вече както са описани положенията, да има и списък на всички органи, с които ще се комуникира – електронните им адреси, сайтовете и т. н., за да може чрез едно такова помагало човек да си извади за броени минути тази информация, която му е нужна по отношение на отделните участници в процеса. Защото и сега ги има в интернет портали колкото искате, но понякога не можеш да влезеш нито във връзка с нея, да не говорим и това, което каза колегата, че в някои райони няма и достъп до интернет. 
Това ми е конкретното предложение – да се помисли за конкретните форми, с които ще бъде осъществявана в този раздел 3.4 комуникационната стратегия в най-конкретното време – настоящата 2015 – 2016 г. Ако чакаме до 2020 г. да решим някои от проблемите, тя дотогава ще остарее. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря на колегата Кънев. 
Други въпроси има ли, колеги? Няма. 
И аз ще кажа две думи. Не съм специалист, разбира се, в тази област, но от доста време - откакто съм в този Гражданския съвет, ме мъчи все един и същи въпрос, за съжаление на който до момента не съм получил отговор: с какво конкретно се отличава съдебната власт от съдебната система и от правосъдната система. Много ми се е искало през този период да попадна на някакъв вид структурен и функционален анализ на действащата правосъдна система. В тази връзка го казвам, защото считам, че ще е добре в началото да има някакво въвеждане или в края да има някакво обяснение на термини, тъй като ето, в програмата четем – става въпрос за комуникационната стратегия на съдебната система, а основно е обърнато внимние на съдебната власт.  Простичко ще кажа, че има лица като съдебни заседатели, вещи лица, съдебни служители и други – къде попада тази група лица? Тоест те са част от контактуващите с обществото или съдебната власт контактува и с тези лица по някакъв съответен ред. Да не остава такова двусмислие по отношение на някакъв вид ничия земя. Ако счетете за необходимо може да направите допълнения. 
Думата има г-жа Бангиева. 
ЕЛЕНА БАНГИЕВА: Ние ви казахме още в началото, че тези документи се работят буквално в часове, с всеки изминат час придобиват друг облик и то благодарение на комуникацията с всички представители, в т. ч. вече сме коригирали онази част в целевите групи, където сме посочили конкретно всички онези съсловни организации, за които вие току-що казахте, така че със сигурност ще ги видите в следващия вариант. Когато започнахме работа по този документ естествено че се водихме от законите в Републиката и както всички вие знаете, законът е закон за съдебната власт, а не закон за съдебната система, затова и ние се опитваме да работим в рамките на законовите формулировки. Разбира се, че част от системата, в която влизат правораздавателните органи, влизат и всички онези категории специалисти и експерти, за които вие казвате, така че ние се опитваме да адаптираме текста и да го съобразим и с това. Благодаря Ви за забележката, това също е част от корекциите, които вече внасяме. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Само една дума ще допълня. Извън закона за съдебната власт това, което каза и г-н Герон и другите лица с отношение към правораздаването – адвокати, медиатори, синдици, нотариуси и други подобни. 
ЕЛЕНА БАНГИЕВА: Да точно така, прави сте и ние вече сме го отразили. 
СТЕФАН ПЕТРОВ: Приветствам усилията на Висшия съдебен съвет във връзка с комуникационната стратегия, защото трябва да кажа, че като бивш член на съвета в нашия съвет нямахме такива подобни политики. Искам само да влезе в тази стратегия своевременно отреагиране на грешни внушения. Какво имам предвид?
Тук преди 2-3 години се излъчи един материал от Америка, едно дело, споразумение, което приключи за 1 ден делото и казаха – ето, вижте какво е бързо правосъдие, а тук, в България как се влачат делата. Своевременно трябва да се отреагира на такива внушения, защото и при нас едно споразумение приключва по същия начин. Това че 1% от делата се бавят, не означава, че цялата съдебна система е бавна. И сега, колегите от съвета знаят, ние сме малко над средата по времетраене на делата в България като статистика със страните от Европейския съюз. Нека това да залегне като политика на всички органи в съдебната система – излезе ли такова нещо в централна медия, да казва стратегията кой, веднага да отреагира и да каже, че и в България има примерно такива споразумения. 
Излезе ли в местни медии, своевременно там органите от съдебната власт да отреагират. По този начин отношението, което е в обществото за неработеща съдебна система, просто по друг начин ще е този процент – от 19% ще стане по-голям. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря на г-н Петров. Други мнения и становища? 
РОСИЦА ДОНКОВА: Само да добавя нещо. Именно за това сме заложили основният принцип на стратегия да бъде проактивен, защото това, за което Вие говорите, е точно последваща реакция на нещо, което се твърди. Тоест тогава, когато имаме този проактивен подход и ние изпреварваме всяко едно твърдение и когато ние самите казваме какво се случва, какъв е процентът на бавенето на делата, какъв е процентът на решението на делата, ние предварително лимитираме тази възможност да бъде атакувана в тази посока съдебната система. 
ПЕТКО ГЕОРГИЕВ: И от мен последни думи. 
Към стратегията се подготвя наръчник, в който има специален раздел за реакция при негативна кампания, за кризисна комуникация, там този принцип е залегнал, ще го разработим и ще го направим още по-подробен. Но чисто технологично ние все пак разработваме един стратегически документ, в който смятам, че не е добре да има технологични подробности по това как ще бъде прилаган. Стратегията е стратегически документ, той трябва да бъде обсъден, трябва да бъде прозрачен, интерактивно създаден, това се опитваме да направим в момента, но все пак какво правим в конкретна ситуация, е  по-добре да остане на ниво оперативно обсъждане в рамките на органите, които ще го прилагат. Разбира се на основата на методология, която ние ще предложим и ще включим тук. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря за поясненията. 
Колеги, други въпроси, мнения, становища? 
Ако няма, предлагам да гласуваме акт на Гражданския съвет по тази точка от дневния ред в смисъл, че приемаме по принцип стратегията и определяме 5-дневен срок за писмени становища по нея. 
Текстът на предложението е: приемаме по принцип разгледания вариант като даваме възможност в 5-дневен срок да се изразят писмени становища и да бъдат зададени допълнителни въпроси. 
„За” – 7, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Колеги, преминаваме към следващата точка от дневния ред: обсъждане структурата на Годишната програма на Висшия съдебен съвет и проект на политики на Висшия съдебен съвет.
Изпратени са ви материали и по тази точка, поради което няма да ги четем. Надявам се, че сте се запознали и моля тези, които желаят да вземат отношение по така представените материали, да направят изказвания. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Няколко встъпителни думи ще кажа и то предимно за този документ, който сме нарекли политики на Висшия съдебен съвет. Периодът 2015 – 2017 г., 2017 г. – ако някой се пита защо тогава, тогава изтича мандатът на този състав на Висшия съдебен съвет. Естествено, ако в резултат на стратегическите намерения в момента той не бъде прекратен по-рано. 
Тази разработка, този проект, който предлагаме на вашето внимание, има амбициите да концентрира, както се вижда от самия документ, енергията, усилията на Висшия съдебен съвет в тези основни направления, които са описани в политиките. Те бяха разработени от една работна група, която работи изключително ефективно и не само представително - в състав двамата председатели на върховните съдилища, главния прокурор, г-жа Найденова и г-жа Карагьозова от Висшия съдебен съвет. Те имаха няколко заседания, обмисляха, приемаха предложения от органите на съдебната власт и от останалите членове на Висшия съдебен съвет, в частност и от отделните комисии, така че всъщност този проект, който Висшият съдебен съвет прие като проект и го предлага на Гражданския съвет за обсъждане, всъщност е проектът, който ние като орган сме възприели и очакваме от вас вашите забележки, препоръки, като една финална стъпка преди той да бъде приет вече като окончателен документ на съвета. 
Нещо много важно искам да отбележа, това всъщност е първата стъпка към практикуването на програмното бюджетиране на съвета като държавен орган. Знаете, че това също е елемент, който предстои да бъде задължително променен в рамките не само на съдебната система, а на всички държавни органи. Това е, което имам да кажа като начало. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодарим на г-жа Колева. 
Имате думата за изказвания, колеги. 
ЙОСИФ ГЕРОН: Това, което на мен ми липсва в представения документ, е една точка към т. 3, там където са взаимоотношенията с други държавни структури – 3.2.2. Може би трябва да има едно 3.2.3 – взаимоотношение на Висшия съдебен съвет с другите законово определени юридически формирования – Висш адвокатски съвет, Нотариална камара и Камара на частните съдебни изпълнители. В Нотариалната камара засега проблемите са по-малки, но взаимоотношенията и диалога с Висшия  адвокатски съвет, с Камарата на частните съдебни изпълнители според мен са изключително важни и за да не повтарям аргумента ми по отношение на Висшия адвокатски съвет, го изразих във връзка с комуникационната стратегия. Веднъж бях казал, че разговарях с Висшия адвокатски съвет защо те не членуват в Гражданския съвет, на което те отговориха – а, не, ние сме конституционен орган и ще вървим на диалог. Ама диалог няма нито от страна на Висшия адвокатски съвет, който се е набълбукал и се занимава само с доморасли вътрешни проблеми, и може би е добре инициативата да я поеме сега Висшият съдебен съвет. 
Благодаря за вниманието. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря на г-н Герон. 
Слушаме Ви, г-н Иванов. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Това, което мога да кажа е, че в проекта за политики на Висшия съдебен съвет виждаме само добри неща. Най-общо казано това е един перфектен стратегически документ, което е много хубаво и мога да изразя нашите надежди той да бъде пресъздаден в дела. Нагледахме се на писане на какви ли не стратегии за всичко, включително и за съдебната реформа. Изглежда на писане на стратегии сме перфектни. На мен лично ми убягва като по-практично насочен човек реалното им изпълнение, затова пожелавам от сърце на Висшия съдебен съвет да успее да осъществи ако не цялата, то поне една достатъчно голяма част от тази стратегия, за да може наистина да работи по-добре, за да може наистина авторитетът на съдебната система да се повиши дотолкова, че и ние магистратите да изпитваме удоволствие, че работим в нея и че сме част от нея. Това, което мога да кажа също като изявление на Асоциацията на прокурорите в България, е че ние ще помагаме с всичко, с каквото можем тези политики да станат практика и да станат дела. Пожелавам успех на Висшия съдебен съвет в прекрояването в дела на това, което са написали в този стратегически документ. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря на г-н Иванов. 
Колеги, други изказвания. 
Ако ми разрешите да кажа и аз две думи по въпроса.
Споделям това, което каза г-н Иванов, действително като текст много добре е съставен, лично с колегите като се запознахме с материала споделихме, че добре би било и на тази програма и липсват две неща – липсва и, първо, отчет от предходната програма, тоест да сме наясно от какво положение тръгваме за да се изпълнява тази програма, и второто, което беше залегнало в предишния ни акт на Гражданския съвет, нейното ресурсно обезпечаване, тоест с какъв ресурс могат да се реализират тези програми и откъде ще се вземе. Общото заключение, че изобщо липсват пари в съдебната система, поне на нас не ни звучи добре, защото досега не сме чули това колко са тези пари, които липсват – за 1 лев ли говорим, за 100 лева ли, за 1 милион или за 100 милиона. Така че малко повече конкретика да видим в тази годишна програма, каквато би следвало да има във всяка годишна програма веднъж, и втори път – някакви по-конкретни измерители. Значи в програма се говори за натовареността на магистратите, вярно, това е проблем, както разбрахме от множество обсъждания, но това е нещо, което се поддава на съвсем точно оразмеряване и последващо отчитане. Това са нашите препоръки от сдружение „СЕФИТА”. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Извинете, за политиките или за годишната програма са препоръките? 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: За годишната програма. 
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Като сходна организация се присъединявам към това, което каза г-н Герджиков. На една скорошна среща в Министерството на правосъдието стана въпрос за бюджета отново и в частност за възнагражденията, които се изплащат на съдебните експерти. Този въпрос също не получи там отговор от колегата, която беше – как се определя бюджета за съдебните експертизи. В частност това, което коментира г-н Герджиков - по принцип за проблемите с бюджета и за това колко пари всъщност не стигат и за какви суми говорим. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря. 
СТЕФАН ПЕТРОВ: Аз само искам да разясня някои неща – при приемането на бюджета на съдебната система, знаете, всяка година Висшият съдебен съвет предлага един бюджет, макар че по закон трябва първо той да се гласува, но винаги се гласува бюджетът, който е предложен от Министерския съвет. Като казвате колко пари не достигат, доколкото имам информация бюджетът, предложен от Висшия съдебен съвет, за да осъществи тези политики, които е планирал, е с 60 милиона повече от този, който е гласуван към момента от Народното събрание. Така че и във връзка с програмното бюджетиране, което загатна г-жа Колева, докато няма осигурени нормални бюджетни средства, за никакво програмно бюджетиране не може да се говори, според мен. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря. 
Колеги, други изказвания? 
ДАНИЕЛА ИВАНОВА: Документът на мен ми харесва, аз общо взето четейки го, съм фокусирана в това съдебните служители да не би да са изпуснати някъде. Не, те не са изпуснати и всичко това, което ни засяга е залегнало. На мен ми се ще цялата дейност, която сме започнали с различните комисии, особено с КСА, да приключи и наистина нещата да се случват така, както трябва със съдебните служители. Ще ми се в този период и то тази година  работната група по актуализиране и изработване на класификатора да приключи работата, защото това е много важно за статута на съдебните служители. Аз подкрепям този документ, сега нека да го претворим в дела. 
БОЖИДАР КЪНЕВ: Само едно предложение за корекция на две думи. На страница 10-12 в раздел 3.4, където е политиката за повишаване на доверието на обществото в съдебната власт започва с изречението „с тази политика са охранени амбициите”. Предлагам, ако се възприеме да се заменят тези две думи с „тази политика се конкретизират действията на Висшия съдебен съвет да върне”. Защото амбицията означава, че сме амбицирани спрямо нещо, което е. Амбицията е нещо относително, докато действията са действително конкретизирани в другите раздели и смятам, че е по-разумно така да се дефинира този израз. 
По отношение на отчитането добре е замислено, 6-месечният срок е нормален да се анализират действията на прилагането вече на различните политики, които се предлагат и да има отчетност, което предложи г-н Герджиков, то е записано групата на председателите да го правят, което е вече свързано и с другата стратегия, за която говорихме там да има съответната гласност, за да се разбере, че има резултат от тези действия. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Други колеги? 
ВЕСЕЛА ПАВЛОВА: Аз от името на Асоциацията на българските административни съдии подкрепям всичко, което казаха колегите. Това, което разглеждаме, е стратегически документ, както се казва, по такъв начин са разписани и правилата в него. Харесват ми ключовите стъпки, които са посочени във всеки един от разделите и се надявам действително да се реализират конкретните стъпки, заложени в този документ. Смятам, че проектът е добър. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: В допълнение към това, което говореше г-н Кънев, аз искам да предложа редакционни изменения в текста. Става въпрос за следното. Прави ми впечатление, че ефективност и ефикасност се употребяват като синоними емфатично, тоест за усилване на значението. Поне в икономически смисъл тези две понятия имат съвсем различно значение. Молбата ми е да се прецизират. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Това сигурно е един лош порок от преводите на европейските документи. Много често тези две думи терминологично се смесват при преводите. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Други изказвания има ли, колеги? Има ли предложение за гласуване на акт? Може би след като излезе програмата? Госпожа Колева, трябва ли да имаме акт по тази точка, според Вас? 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Може би като някаква форма на изразяване на одобрение на проектите със съответните забележки. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Колеги, предлагам ви да гласуваме акт в смисъл, че приемаме заложените положения по разгледаното в тази точка от дневния ни ред, като ще направим съответните уточнения във връзка с експертизата на всяка организация по отношение конкретиката на годишната програма с направените предложения по време на обсъждането. Който е съгласен да приемем акт на Гражданския съвет с такова съдържание, моля да гласува. 
„За” – 8, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
Колеги, с това приключихме и тази точка от дневния ред.  
По точка 3 от дневния ред – Организационни въпроси, искам да ви напомня, че изтича този месец мандатът ни с г-жа Костова, ще ви помоля съсредоточено да помислите и следващият път да имаме предложения за нови съпредседатели на Гражданския съвет . 
Благодаря ви за вниманието и за времето, което отделихте, желая ви успешен ден. 
Закривам заседанието. 
(11,45 часа)

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА 				ПРЕДСЕДАТЕЛ НА
ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 			ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 
ОТ ВСС 							ОТ НПО
						 			(П)
ДАНИЕЛА КОСТОВА 			ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ

Протоколирал: И. Йосифова -
технически сътрудник на Гражданския съвет