ГРАЖДАНСКИ СЪВЕТ 
КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ
П Р О Т О К О Л  № 24
от заседание на Гражданския съвет към ВСС,
проведено на 11.12.2015 г. 
На заседанието присъстват: 
От страна на неправителствените и професионалните организации: 
Г-жа Мария Карагьозова – Асоциация „Форум”, 
Г-жа Весела Павлова – Асоциация на българските административни съдии, 
Г-жа Албена Желязкова – БА „ВЛЕК”,
Г-н Любомир Герджиков – Сдружение „Сефита”,
Г-н Ивайло Узунов – Сдружение „Сефита”,
Г-н Евгени Иванов - Асоциация на прокурорите в България, 
Г-н Божидар Кънев - Камара на независимите оценители в България,  
Г-н Христо Колев - Камара на следователите, 
Г-жа Стефан Петров - Камара на следователите,
Г-н Владислав Славов - Съюз на юристите в България,
Г-жа Даниела Илиева – Национално сдружение на съдебните служители; 
На заседанието присъстваха, също така:
Г-жа Светла Костадинова – изпълнителен директор на Института за пазарна икономика,
Г-н Любомир Авджийски – правен експерт от Института за пазарна икономика,
Мариана Станева – председател на Сдружение „Камара на вещите лица в България”, 
Г-н Илия Бачев – председател на Сдружение „Движение експерти на гражданското общество”
Г-жа Ирина Радоева – директор на „АПИС Европа“ АД,
Г-н Марин Кошутов – представител на  ф-ма „Смарт системс“;

От страна на Висшия съдебен съвет присъстваха:
Г-н Румен Георгиев – съпредседател на Гражданския съвет от Висшия съдебен съвет;

Заседанието протече при следния дневен ред: 
Точка 1. Отчет за дейността на съпредседателите за изтеклия мандатен период. 
Точка 2. Запознаване с Единния информационен електронен портал на съдебната система – проблеми и решения. 
Точка 3. Запознаване с техническото задание за изграждане на единна система за управление на делата. 
Точка 4.  Запознаване с постъпилите форми за регистрация на „Движение за защита на гражданите и държавата” и фондация „Институт за пазарна икономика ” – кандидати за включване в състава на Гражданския съвет.
Точка 5. Извлечение от протокол №34/20.10.2015 г. на Комисия „Публична комуникация” - за запознаване.
Точка 6. Извлечение от протокол №37/3.11.2015 г. на Комисия „Публична комуникация” - за запознаване. 
Точка 7. Извлечение от протокол №51/15.10.2015 г. на Висшия съдебен съвет. 
Точка 8. Избор на нов съпредседател от страна на НПО.
Точка 9. Обсъждане на насоки за дейността на Гражданския съвет през 2016 г. 
Точка 10. Организационни въпроси.
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Уважаеми колеги, аз Ви предлагам да започваме. Госпожа Мутафова отсъства, няма да може да присъства на днешното заседание. 
Предлагам да започнем с т. 2 от дневния ред. Става дума за електронния портал на съдебната система. Ако няма възражения, разбира се. 
Добре, започваме с точка 2. Само искам да кажа, че това е първото представяне. Официално ще бъде представен във вторник. Ще го представи г-н Кошутов – какви са новите възможности, после ще си кажем две – три думи по тази тема. 
МАРИН КОШУТОВ: Аз съм от фирма „Смарт системс” в консорциум с фирма БАТИ, ние изпълнявахме проекта „Електронно правосъдие”, изграждане на информационна инфраструктура като единен портал за съдебната власт. 
Проектът имаше няколко технически компонента, продължи в рамките на около 6-7 месеца. В момента всичко от дейностите по проекта е завършено и прието от съвета, и съответно в най-скоро време ще очакваме да започне тестово използване на разработените компоненти, съвсем скоро в пълна степен всичко от това, което сме разработили, ще се използва. 
Целта на проекта е да се постави основа, която да позволи в следващ етап да се изгради инфраструктура за електронни услуги в правосъдието, тъй като до момента основните усилия бяха в проекти в областта на електронното управление в администрацията, а сега вече е дошъл ред за предоставянето на подобни услуги в съдебната система. Основна и важна задача в тази насока е да има една единна точка, в която да може да се знае, че от нея е възможно да се придобие достъп до информация на едно място от различните съдилища, нещо, което до този етап беше невъзможно, тъй като всеки съд дава справки на своя сайт, всеки съд има свой отделен сайт и всичко това довежда до една разпокъсаност на информацията, по-трудна ориентация за хората, тъй като при различията между сайтове хората виждат, че на едно място нещата са решени по един начин, на друго – по друг. Така че първата и основна точка бе единната точка за достъп, което ще рече, че този портал, който в момента е разработен, би трябвало да е входна точка, в която едновременно се съдържат сайтовете на всички съдилища, които ще бъдат уеднаквени с обща визия, проектът за която също ще покажем, защото и той също е резултат от този проект. 
От друга страна, този портал освен интерактивна карта, през която всеки може да отиде в който и да е сайт на съд в България, може във всеки един момент да се види и да се стигне до локацията на всеки един съд, сайт, адрес, телефон, имейл и съответно да се прехвърлиш директно в съответния сайт. 
В момента има ограничен набор от готови услуги за гражданите и те са главно за предоставяне на информация, като сме извели като налични неща основните услуги, които към момента са заредени в портала. Те се изразяват в електронен достъп до съдебните дела, което е основната задача на този проект, и е една от най-тежките такива, за която ще обясня детайлно в следващата част. 
ЦУБИПСА – това е услуга, която може би някои от вас вече ползват, налична е от доста време, но сега съответно е интегрирана тук в портала. 
Електронни свидетелства за съдимост – услугата на Министерството на правосъдието, в която вече може да се извършва и електронно плащане. 
Системи за сигнали за корупция – също системи, които са тук във Висшия съдебен съвет и биват интегрирани в този портал. Идеята е този списък да нараства. 
Както казах, основният елемент от работата с подобен портал, разбира се, е за гражданите – да достигнат до електронния достъп до делата. Това е по същество най-важно в интеракцията им със съда. 
В началото на портала се дават ясни обяснения за хората какви са режимите на достъп и какъв е начинът на работа. Порталът е достъпен за гражданите без парола, тоест той предоставя това като справки, което до момента е било налично на сайтовете на съдилищата като публикувана информация от дела – справка по номер на дело, за хода на делото, дали е имало заседания, съответните публикувани съдебни актове и т.н. Това го е имало и до момента в съдилищата като услуга, тук обаче е реализирано на едно място. Има секция, от която се вижда кои съдилища са интегрирани към системата за даване на информация по дела. Към момента Висшият съдебен съвет е определил 5 съдилища, с които ще започне тестово използване на портала, където ще се проиграят процедурите, където ще се видят спецификите, неща, които трябва да бъдат изяснени като процедура и където има доста голям обем от налична информация в електронен вид, тъй като трябва да се знае, че в различните деловодни системи на съдилища има различна по обем информация. Ние сме избрали съдилища, които са различни по размер – например ВКС, важен съд, който има доста пълна база данни в доста години назад, съдилища като окръжен съд и районен съд Благоевград и Смолян, където пък се извършва опит да се поддържа пълна електронна папка по делото, което е доста по- трудно в един голям съд, който, както се казва, може дори да няма техническия капацитет да поддържа такова количество данни в електронен вид, но на тези места ние сме видели, че е направен опит и се поддържа значителен обем от такава информация. 
Следващият компонент при избора на тестовите съдилища беше, че в момента интегрираната система с този портал е автоматизираната система за управление на делата, но пък сме провели разговори с разработчиците на другата основна система, която се използва в доминантният брой съдилища в България, тази на Информационно обслужване, и сме направили нещата така че да могат  бързо и лесно те да интегрират техните съдилища, за да се получи тази картинка да се попълни в още по-голяма степен. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Тоест АСУД или другите системи могат да бъдат интегрирани? 
МАРИН КОШУТОВ: Да. Принципът на реализация е по начина, по който се направи с централната уеббазирана система за публикуване на съдебните актове. Тоест през 2009 г. бяха направени няколко проекта за безхартиен обмен на дела и във връзка с това беше уговорен стандарт за начина, по който комуникират всички системи, които обработват дела - към този момент те са 4, които се използват в съдилищата, така че техническите параметри бяха уеднаквени, което позволи в момента в ЦУБИПСА да влизат съдебни актове, обработени от всички системи. Тук принципът е същият, нищо не е променяно, стъпили сме на тази основа, така че да имаме сигурност, че имаме оперативна и технически съвместимост с всяка една от деловодните системи. Предоставена е електронна услуга, ако се реализира всичко това – т. нар. единен интерфейс за обмен на данни по съдебни дела, а зад тази услуга за справки по електронни дела е реализирано хранилище за данни от съдебна информация, което е много важно, и ние в този момент пълним това хранилище, така че когато в даден момент се постигне едно пълно покритие на съдилищата, тогава ще имаме в една централизирана точка всичката ключова информация от електронните папки от делата в цяла България в един вид, а не само в базата на еди-кой си съд. И това технически е показано, че вече е възможно, в портала са заредени над 240 хиляди дела, множество актове, сканирани документи, протоколи от заседания и т. н. Тенденцията е, че когато вече има съответните идеи какви електронни услуги се предлагат, такова хранилище за данни ще бъде основния източник за подобни услуги, защото е много трудно да се разработват електронни услуги, когато имаш 4 системи, разпръснати в бази данни на съдилищата по цяла България. Когато имаш такова хранилище, нещата стават доста по-лесни за разработката на бъдещи услуги примерно. Така че този проект е основата. 
Както казах дава се и една чисто нова услуга, която е достъпът до дела като страна по делото, тоест това вече е достъп с име и парола, който позволява разглеждане на оригиналната информация в делото. В момента единственото аналогична реализация е конкретно във Върховния административен съд, където има достъп с име и парола. Всички останали съдилища предлагат достъп до данните със заличени лични данни. Така че сега вече ще може със съответната процедура, която е описана в началните страници на портала всеки, който е страна по дело, да отиде в съда, да поиска да покаже като страна по дело, че има право на подобен достъп и да го поиска и след отбелязване в деловодната система, тази информация се изпраща към системата на портала и в следващия момент той получава имейл, с който има достъп до своето дело. Достъпът е предвиден както за самите страни, така и за адвокатите като законови представители. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: В какъв срок се актуализира информацията? 
МАРИН КОШУТОВ: Това ще зависи от конкретните технически параметри на сървърите на съдилищата, които изпращат информацията, но общо взето ще бъде в обем на няколко пъти на ден, ако е възможно, ще се стремим и по-често да се изпраща, тъй като по същество това ще осигурява по-малък трафик в един момент, отколкото цял ден да се трупат някакви актуализации и да се пуснат всички наведнъж. Така че предполагам, че ще могат да стават нещата доста често през деня. До момента сме имали подобни тестови реализации, където сме актуализирали веднъж на ден и смятаме, че спокойно можем да го постигнем и сега. Има сървър, има добра връзка и съответно ограниченията са по-скоро локалните сървъри на съдилищата. 
Това са основните компоненти. Ако имате някакви въпроси. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Да, само искам две думи да кажа преди това. 
Порталът като база вече включва няколко компонента. По проект трябваше да включва случайния избор на състав по делата, така че това беше изведено като решение на Висшия съдебен съвет миналата година и след сериозни обществени обсъждания тази тема вече е изведена. Тази разработка на БАТИ в момента още е отворена по простата причина, че за 4 години Народното събрание не прие правила, върху които програмистите да напишат детайлите на програмата, но с едно обвързване на фирмата – това ще бъде направено, аз се надявам, че като се приеме сега Закона за съдебната власт ще има и по детайлни правила за този избор и той също ще бъде включен на тази основа – електронен портал за осъществяване на тази услуга. 
Има други модули, които вероятно ще тръгнат на тази основа. Например по един проект на Министерството на правосъдието за свидетелства за съдимост има модул за електронно плащане през интернет за съдебни такси. С други думи най-важното, което може би нас като ползватели ни интересува, но това действително е основата, на която ще легнат всичките тези електронни услуги, а това ще пести страшно много време. Системата ще дисциплинира и процеса, използвайки новите технологии, това е поне голямата ни надежда. 
Веднага възникна един неприятен проблем – наследено е това, което г-н Кошутов каза, че има 4 деловодни системи. Най-голяма е тази на „Информационно обслужване”, която има най-висок брой съдилища и сега възниква един проблем, който за съжаление последните 5 месеца не можахме да решим с Министъра на правосъдието, а той сега пък подаде оставка. Състои се в това, че за да се прехвърлят данните по делата, които са на производство в момента в съда  от информационните системи на съдилищата в портала и тази услуга да бъде достъпна за много хора, защото ние в момента имаме една система, която работи в 6 съдилища. Хубаво е, че тя работи на окръжно ниво в Смолян и Благоевград, окръжен съд, районен съд в тези съдебни окръзи, Софийският апелативен съд работи и във ВКС, както и в СРС. Така че ние, прилагайки пилотната употреба на портала, ще започнем с много интересни съдилища, в които има и сериозен процент дела, сериозен интерес ще има към системата, но за да бъде тя пълна, трябва да се прехвърлят тези данни от деловодната система на „Информационно обслужване”. Това е свързано с разходи, трябва да се конвертират данните и има труд за прехвърляне на тези данни. Получава се така, че съдебната система трябва да плаща за прехвърлянето на данните, които самата тя генерира. Понеже сумата никак не е малка, това е проблем. За държавата не би следвало да е проблем, доколкото „Информационно обслужване” АД е близо 99% държавна собственост. С други думи подобно плащане за държавата ще е да се местят едни пари от единия джоб в другия. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Извинявайте, исках да попитам ще можем ли и ние да кажем нещо и след това да се организираме, защото както е тръгнало с разглежданата точка ще изкараме до 6 вечерта. Да напомня - 10 точки имаме предвидени в дневния ред.  
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Просто искам да кажа, че това е важен и обществен проблем. Той е свързан с това познание, за да тръгне да се използва, защото всички сме заинтересувани тази система да тръгне. 
Имате думата. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря. 
Първо, искам да запитам като пишете там, че това е единен информационен портал на съдебната система, системата като съвкупност от елементи как я разбирате? Тоест кои елементи са включени от съдебната система? 
МАРИН КОШУТОВ: Съдилищата. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Само съдилищата. 
Второто, което искам да попитам, е с какво може да е полезна тази система на вещите лица конкретно? 
МАРИН КОШУТОВ: Вещите лица според мен могат да добият достъп до делата по абсолютно същия ред като всяка друга страна по делото, те могат да имат достъп до електронната папка по делото директно в тази система. Всичко, което е качено в нея. Така че...
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Тоест, получават същата информация, която получават и другите граждани. 
МАРИН КОШУТОВ: Гражданинът, който не е страна по дадено дело, вижда реално само акта със заличени лични данни. Докато страните по делото били те основните страни хора като вещи лица, хора с друга роля в процеса, но пак страни по делото, имат достъп до оригиналните данни, всичко, което съдът е сканирал в папката в оригинален вид. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Вещите лица, които са страни по дела, ще имат пълен достъп. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: А обратното – ако някое вещо лице води дело срещу нарушаване на неговите права? 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Също. 
Заповядайте. 
БОЖИДАР КЪНЕВ: Само един въпрос във връзка с информацията, която все пак ще се обработва. Имаме досега опита от тези сайтове, които са към съдилищата, но възниква въпрос – някакви статистически модули ще има ли в крайна сметка в някакъв разрез – тримесечие, година, по отношение и бройки дела, примерно и това, което г-н Герджиков зададе като въпрос за вещите лица – в колко дела примерно с картата, която има идентификационен номер, съответното вещо лице може да разбере в колко дела през годината е участвал, както и за съдиите, така и за страните по делата. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Статистика по колко дела е назначено определено вещо лице? 
БОЖИДАР КЪНЕВ: Да.
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Страхувам се, че в момента нямаме такава информация. 
БОЖИДАР КЪНЕВ: Няма такава, а има необходимост от такава, защото оттам идва и оценката за качеството на някои колеги. 
МАРИН КОШУТОВ: Като цяло платформата е отворена и в момента не мисля, че дори се събира от съдебната статистика подобна справка и не съм сигурен до каква степен самите деловодни системи могат да я извадят тази информация. 
БОЖИДАР КЪНЕВ: От статистиката Ви казвам категорично, че не се събира и те поставиха въпроса, че и евентуално с тази система Висшият съдебен съвет би могъл да създаде такъв модул. 
МАРИН КОШУТОВ: Принципно идеята е, че това е основа, в която могат да се вграждат и нови услуги, така че в момента... Тази система е по-скоро средство за показване на информация, докато генерирането на подобни справки предполага специфични системи за натовареността, както примерно при магистрати, така и при вещите лица, и т. н. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: В този смисъл въпросът е дали тези бази данни, които са за този портал, могат да бъдат свързани с бизнес-интелиджънс система, която...
МАРИН КОШУТОВ: Да, може. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Господин Славов искаше думата. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Благодаря, господин Председател. 
По дневния ред искам да кажа, че проблемът, който разискваме е много важен, от много време го решаваме и времето си тече и ние общо взето изоставаме, защото имахме едно водещо място в Европа преди двайсетина години, а пък сега сме на опашката вече по решаване на тези проблеми, така че дори да не изчерпим целия дневен ред в рамките на предвиденото заседателно време днес, нека да не претупваме нещата и проблема да си го разискваме сериозно, защото въпросите са много важни. 
Първото нещо, което искам да попитам: тази унификация, за която споменахте, че ще се прави в съдилищата какво има предвид? Ще останат ли четирите софтуера, които работят в момента или евентуално нещо ще се променя? 
Второто, което искам да попитам: някаква връзка през портала с ЕИСПП? Ние я забравихме тази система. Предвижда ли се нещо? 
Следващият ми въпрос е защо е толкова усложнен достъпът до системата? Аз ако имам дело в Силистра защо трябва да отида чак до Силистра, за да получа достъп. 
МАРИН КОШУТОВ: Достъпът може да се поиска и от съда тук. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Защото казахте, че трябва да се отиде в съда и т. н. 
МАРИН КОШУТОВ: В съд. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Иначе не е нормално това, няма никакъв смисъл от една такава услуга, ако трябва да отида до Силистра, за да получа каквато и да е парола. 
МАРИН КОШУТОВ: Регистрацията може да се получи във всеки съд. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Мисълта ми е да мога да я получа по електронен път. 
Преди няколко кабинета на Министерството на правосъдието имаше изготвени доста промени на процесуални закони, във връзка с извършване на някои дейности по електронен път, те не видяха бял свят тези проекти, така си останаха, но имаше един технически екип, който обслужваше фактически тези законодателни промени и тогава се поддържаше една позиция, че който съд е готов евентуално ще премине към извършването на тези дейности, който не е готов - няма да премине. Имате ли представа горе-долу от онзи период за какво става въпрос и въобще нещо?
МАРИН КОШУТОВ: Да, ние участвахме в тази работна група на Министерството на правосъдието. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Сега предвиждате ли по същия начин системата да заработи – съдилища, които са готови, да извършват подобна дейност, които не са готови - да не извършват, това ми се струва, че е доста смущаващо. 
И още нещо. Наясно ли сте, че в Европейския съюз се въвежда единен европейски идентификатор на съдебна практика, чували ли сте за това? 
МАРИН КОШУТОВ: Да. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Ние имаме контакт и презапис с холандския т. нар. „баща“ на тази система и през м. февруари предвиждаме да направим една сериозна опознавателна кръгла маса по проблемите, които поставя този единен идентификатор. Трябва ли да заложим нещо в това, което работите в момента, с оглед на по-безпроблемното преминаване към тази система и, дето се казва, България да не остане пак изолирана, както сме в момента със сайта NLEX. Има едно решение на Върховния административен съд, което не се изпълнява вече трета – четвърта година и в NLEX само България отсъства с консолидирано законодателство, ние такова нямаме все още. 
МАРИН КОШУТОВ: Ще отговоря по отношение на първите два въпроса. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Само да вметна, че за да минем от 4 деловодни системи към една, вероятно има поне принципно решение на съвета от миналия четвъртък, да се кандидатства за надграждане на този проект за електронния портал. Това е предвидено и в документи на правителството от няколко години - да се разработи единна деловодна информационна система на всички съдилища, която да бъде и собственост на Съвета, за да нямаме всичките тези проблеми. 
По нашия проект беше разработено техническо задание, защото то има освен тази част, имаме и една аналитична част, беше направен един подробен технически и правен анализ, който завърши с техническо задание за заработване на такава система. По решение на Висшия съдебен съвет я пратихме също на органите на съдебната власт и вероятно ще се опитаме още в началото на 2016 г. да кандидатстваме с проект за такава система, която вече ще се интегрира, ще бъде разработена по-късно, ще унифицира всички и ще отпаднат проблемите, които са свързани с тази единна система, но това е въпрос на бъдещето. Засега порталът така е направен, че дава възможност в момента съществуващите 4 системи да бъдат използвани, но за най-голямата – на „Информационно обслужване”, аз казах, че има проблем, свързан с пари. 
По следващия въпрос: Не е нужно да се ходи в друг град, Висшият съдебен съвет прие едни правила за разрешаване на електронен достъп до дело. Естествено субектът, който ще разрешава или ще отказва достъпа, е съдията – докладчик по делото. Но заявленията за достъп, те могат да се пращат и по електронен път, не е нужно да се ходи в Силистра. 
Опитахме с две писма да привлечем и адвокатите - Висшия адвокатски съвет. Те бяха поканени и днес, дано да имат представител, но очевидно нямат. Би следвало и адвокатската гилдия да е силно заинтересувана нашият проект да тръгне час по скоро, защото това ще ускори работата до голяма степен. Там сме поставили няколко проблема, но няма да говоря от името на адвокатите. 
Казвам това, защото това са неща извън задачите на г-н Кошутов. А всички други технически въпроси - към него. 
МАРИН КОШУТОВ: Имаме предвид, че предстои въвеждането на идентификатор. За съжаление порталът е втората стъпка след адаптирането на системите, тоест предвижда се, поне системата, която ние поддържаме в този вид, в  който е нужен след като имаме по-ясна спецификация, тъй като за съжаление до нас не достига достатъчно информация по този въпрос. Знаем, че Министерството на правосъдието имаше активност, също така, когато дойде въпросът с единния портал се предвиди, че трябва да може той да поддържа ECLI  номера и т. н., но как да направим, че този номер да стигне до портала. Иначе след като стигне, той ще може да бъде показан. Въпросът е, че пак там ще се мине през този труден процес на адаптация на системите. Тя е сложна от организационно за съдилищата естество, но от техническа гледна точка в един момент всички системи почнаха да пазят ЕИСПП номера на наказателното производство, по същия начин и този номер, след като бъде специфицирано до нас технически, не би трябвало да е някакъв проблем. 
По отношение на концепцията за електронно правосъдие, както казахме, да, идеята в началото беше, че основата за електронно правосъдие трябва да е единната система, която да е една за всички съдилища, но тъй като всички към онзи момент знаехме, както и се показа, че това няма да стане както първоначално се мислеше за три или пет години, защото те реално са минали три години, а ние в момента сме на етап обсъждане на задание, така че затова предложихме този подход в момента, в който има техническа готовност да се използват съществуващите системи, за да може пък другите стъпки да се правят – да се прави портала, да свикнат хората, че има такава единна точка за достъп, има голям обем от работа, която този портал може да свърши успоредно с подготвянето на подобна единна система, тъй като това и сложен процес, това за мен е проект, който не може да е дълъг под година и половина – две, тоест в бъдещето това са две – три години още, които при налично техническо средство мисля, че не е нужно да чакаме, тъй като тези стандарти, на които сме стъпили, дори сегашните системи ги изпълняват и могат да подават информация. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Само още една дума. Не можеше да има такова задание към разработчиците по простата причина, че проектът, както е одобрен и в Брюксел, следва логиката на една стратегия на правителството, която засега изключва наказателното правосъдието. Електронното правосъдие се прави само в областта на гражданско, семейно, наказателното в момента е изключено. По тази причина тези всички разработки не касаят досъдебното производство, дейността на прокуратурата и следствието, а само съда. 
Принципът, по който е разработен порталът, е много общ с този на ЕИСПП и ако има законодателни промени и решения да започне да навлиза електронното правосъдие и по наказателни дела, аз мисля, че много лесно ще стане. Много е важна тази първа стъпка, за да се придобият навици от хората да го ползват. 
МАРИН КОШУТОВ: Но искам да отбележа, че технически всичко е направено така, че да се поддържа услугата за достъп до дела за всички видове дела, тоест ние не правим някаква специфика, която да създаде спънки по-напред, това е въпрос на организационни решения. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Нещо не ми стана ясно. ЕИСПП го правим от 20 години, не от 2-3. Така че след като системата, по която в момента работите и АСУД системите в съдилищата, които не изключват наказателните дела, информацията, която се събира няма проблем да се подава към ЕИСПП. 
МАРИН КОШУТОВ: ЕИСПП като проект работи и съдилищата подават информация към нея. В какъв обем, дали е пълно и т. н. още има неща за доуточняване.
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Има какво да се желае и затова този портал би трябвало да унифицира нещата и това да става по-лесно, защото след като базата данни в съдилищата я има, не виждам защо трябва да има проблем за подаване на тази информация към ЕИСПП и мисля, че трябва да се помисли за това нещо, важно е. 
Второто, което исках да попитам – каква система ще ползваме за пренос на данни – през интернет или? 
МАРИН КОШУТОВ: Уебуслуга, която е на централната компонента – хранилището за данни тук във Висшия съдебен съвет и съответно сигурен канал от всеки сървър на съдилища, единствено съдилищата имат достъп до тази услуга.
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Имаше един проект, по който работеше Висшият съдебен съвет за въвеждане на една собствена система за пренос на данни. 
МАРИН КОШУТОВ: Без хартиения обмен на делата. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Да, на базата на оптични системи и т. н., тоест да се избяга от интернет, защото и в момента случайното разпределение се търкаля през интернет и винаги може да се хакне, дето се казва. Крайно несигурно е. Не мислим ли по този въпрос и аз не знам този проект на Висшия съдебен съвет докъде стигна? 
МАРИН КОШУТОВ: В момента нямаме на хардуерно ниво сигурни канали като алтернатива на интернет–канала, но използваме и за случайното разпределение осигуряване на канал на база на сертификати, тоест не може, това не е някаква информация, която лети в чист вид. 
Второ, пак повтарям, само от ip-адресите на съдилищата изобщо има достъп до тези адреси, тоест доста сложно е. В момента технически е направено всичко, което е възможно, и не може да се каже, че е лесно да се хакне в момента, особено за разпределението достъпът става с електронен подпис, през сигурен канал, който се осигурява също със сертификат на сървъра и шифриране, така че не е толкова лесно. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Изненадан съм от това, което чувам от Вас, защото презентацията, която тогава се направи по този проект в хотел „София” мисля, беше че, и понеже се поставиха тези въпроси, там беше отговорено категорично, че се работи за някаква... или каквато и да е друга система с наемане на подобна връзка между отделните съдилища, което да даде една сигурност на преноса на данни, защото реално ние вървейки към работа на електронен носител, в един момент трябва да имаме много сериозна сигурност за преноса на данни.
МАРИН КОШУТОВ: За съжаление няма такова нещо, на което можем да стъпим. И ние с удоволствие бихме стъпили на такава сигурна среда, но няма на практика такова нещо. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Има възможности за това, трябва да се помисли и да се намери решение, още повече че и МВР, и от МО и един куп частни фирми направиха такива оптични връзки в страната, които в момента са без натоварване, защото минаха на спътниковата комуникация, така че спокойно би могло да се помисли нещо сериозно по този въпрос и за нас е много важно, защото в момента, в който започнем да пренасяме делата, това е много сериозен проблем.
И още нещо искам да добавя като препоръка към Висшия съдебен съвет – понеже доста пъти аз поне лично съм агитирал адвокатите да проявява по-голяма активност към компютризацията в системата на съдилищата, мисля, че официално Висшият съдебен съвет може да направи някакво подобно предложение, особено новото ръководство на Висшия адвокатски съвет е доста отворено за контакти и за съвместна дейност. Да потърси и активизиране на адвокатурата в тази посока, защото в края на краищата, когато имаме някаква готовност за извършване на тези електронни услуги, ако адвокатът не може да го върши, това няма кой да го направи. Така че системата е обвързана и по този начин би работила, тоест трябва да ги стимулираме колегите в тази насока, още повече че няма адвокат без компютър. 
И още нещо – защо оставяме настрана прокуратурата? Въобще не знам Висшият съдебен съвет дали нещо прави или е оставил проблема прокуратурата сама да си го решава. 
МАРИН КОШУТОВ: Това, което мога да кажа от тази работна група на Министерството на правосъдието е, че там тръгнаха още на ниво концепция нещата, че според мен много се държеше на това, че процесуалните действия в наказателния процес било много по-сложно да се извършват в електронен вид и тогава се взе това решение, че остава гражданския процес и част от услугите, които всъщност не са обвързани със спецификата на който и да е от процеса като този портал. Изведнъж останаха в някакво висящо положение, но вече кой е искал това и защо, не мога да кажа. Но така беше заложено в самата концепция, и така беше дефинирано и в проекта. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Не е нормално да се изключва. Имахме идеята преди години чисто експериментално да хванем едно наказателно дело и да започнем да го работим на електронен носител от момента на образуването му, за да видим в края на краищата толкова ли е трудно да се направи. Всички по веригата общо взето имат компютри и ако има едни софтуери, а такива има вече в момента, които могат да се ползват и по наказателни дела, да тръгнем от дело по този начин и да видим в края на краищата няма ли да стане по-лесно във всяко едно отношение работата на прокуратурата в досъдебното производство, защото за него напоследък си мълчим много, особено за полицията просто не ми се говори. 
Благодаря Ви. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Аз имам два въпроса. 
Дали ще има възможност в бъдеще за активни услуги, чисто технически. 
МАРИН КОШУТОВ: Чисто технически това е идеята – да се постави основата за активни услуги. Наясно сме, че докато говорим за услуги, където само се получава информация, няма как да има огромен ефект, няма как да се спести отиването в съда. когато има нормативна рамка, точно затова е създадено това хранилище от данни, за да бъде основа на подобни услуги и да реши – когато всичката тази информация на едно централно място, правенето на такива услуги е съвсем в порядък задача, защото отпадат проблемите сигурни ли са връзките, отпадат проблемите има ли връзки. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Тъй като се изследват в няколко страни няколко съдебни системи как  правят електронното си правосъдие, всъщност както Вие казахте, не може да бъде само получаването на информация, напротив - по-голямата част е електронно преносима, за да може да подадете документите – искове, молби, жалби по електронен път. В почти всички щати е направена системата в Америка, така че гражданите да могат да подават и на хартия своите искове, и електронно, но адвокатите и професионалистите в системата, са длъжни да го правят електронно, за да може да има смисъл от това електронно правосъдие. 
МАРИН КОШУТОВ: От гледна точка на самото подаване дори в тези промени в законите не съм сигурен, че изобщо е предвидено да се извършва подобно процесуално действие. Когато го има – безспорно. Но дори когато говорим за електронното призоваване, там също стои този въпрос, че когато тези системи се пуснат, ще бъде много важно да има някакъв задължаващ момент, че примерно - ок, гражданинът може да си избира. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Други въпроси? 
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: И сега в момента функционира една система за вещите лица – отново се връщам на темата, има и списъци във всички съдилища. Те ще бъдат ли интегрирани, съответно има ли възможност за тяхната актуализация, тъй като в този централния софтуер нещата са много стари и никой не си прави труд да ги актуализира, има хора, които дори не са между живите, но все още са налични като данни. Аз съм се натъквала на такива случаи. Други пък, които вече работят от години - ги няма. Дали нещо е предвидено по този въпрос? Възниква един оперативен проблем – необходимо е понякога да се назначи вещо лице от друг съдебен район, за конкретния съдебен район съдиите в общи линия ни знаят кой е тук и кой го няма, но когато се налага да се направи от съседен район, тогава просто се отваря списъка и се търсят едни имена, по които ако нещо е възникнало – например промяна на адреса, се получава едно излишно забавяне на процеса. 
МАРИН КОШУТОВ: То това не е дори технически проблем, по-скоро организационен, че съдилищата не актуализират тези списъци, иначе системата работи и там. 
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Този портал, който в момента функционира, дали ще бъде част от Вашия? 
МАРИН КОШУТОВ: Той е съвместим, на този етап от гледна точка, че не знаем какво точно да покажем, предпочитаме да не е включен. Но е съвместим, тоест в момента, в който се започнат някакви стъпки за актуализация на данните, ако се дефинира подобно нещо, не виждам проблем. Системата работи, но трябва също да се работи с нея. 
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Ако правилно съм разбрала, е възможно, но не е предвидено да бъде извършено. 
МАРИН КОШУТОВ: Поради факта, че в момента, както сте забелязали, информацията не е актуализирана изобщо - точно това е спирачката, иначе системата работи. 
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Това кореспондира с въпроса на г-н Герджиков, че ще имаме достъп като вещи лица до делото, и някой би могъл да злоупотреби в някаква степен. 
МАРИН КОШУТОВ: Точно така, затова е направена тази система, за да има възможност за такива неща. Първо трябва да се направи първата стъпка – да се оживи отново тази система, и вече от тогава може да се мине на следващо ниво. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Това не е проблем на системата, а на съответния съд, който трябва да вкара в базата данни тази нова информация. Ако даден съд не си я актуализира, няма кой да му я направи. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Господин Герджиков има думата. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: В допълнение на това, което каза г-н Кънев, доколкото разбрах - в момента не е предвиден статистически модул към системата. Предлагам на колегите да обмислим това обстоятелство и да препоръчаме чрез акт на Гражданския съвет да се включи такъв модул към системата, който да отчита статистиката на отделните съдилища, тоест колко съдии работят, колко администрация има, включително и икономически данни - какъв бюджет и как се изпълнява. Това, което предлагам, е с отношение към отчетността на отделните съдилища. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Въпросът на г-н Кънев беше за вещите лица. За участие на вещите лица. Като се напише името на вещото лице да се види по колко дела са му възлагани експертизи за рейтинга на вещите лица, но такава система от гледна точка на вещите лица няма. Това, което Вие предлагате, го има и сега. Но това не е задача сега на портала, порталът е друго. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Акцентирам само върху делата в момента. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: То е за друга функционалност, активна услуга, както колегата каза, това е по-важно. Иначе статистически и сега в момента има. 
Колеги, приключихме ли с обсъжданията по т.2 от дневния ред? Просто искам да Ви кажа пак, че това е първото обсъждане, г-н Кошутов ще е любезен и следващият вторник да представи резултатите от проекта. 
Точка 1. от дневния ред - за отчета на съпредседателите на Гражданския съвет с изтичащ мандат, ще я отложим за следващия път. 
По точка 3. от дневния ред – приемаме предоставените материали за сведение. 
Изпратили сме Ви техническото задание, което беше разработено в рамките на проекта. Вече има бележки то да бъде обогатено и вероятно в началото на м. Януари 2016 г. Висшият съдебен съвет ще направи проектно предложение и ще разчита да се одобри проект, за да се прави единна информационна система. 
Пратихме Ви и материали по точка 7. от дневния ред.
Висшият съдебен съвет финализира една дейност от близо 2 години за актуализиране на съдебната карта. Това е деликатна материя, свързана с голяма съпротива, непрекъснато валят писма от кметове, депутати. На Ваше разположение са дадени материалите, в интернет също ще бъде обсъден този доклад, имайте го предвид. Просто се изпраща и приемаме за запознаване. Така или иначе същността на това, което съветът ще предложи не е физически да се затварят съдилища, а на първо време да се окрупнят като юридически лица съдилищата. Примерно вместо 128 района, да са да кажем 50-60, което означава печалба на щат, който е задължителен за юридическо лице – счетоводство, деловодство и т. н. Никой не иска да затваря съдилища, но ако те са окрупнят и има една по-ниска бройка съдии, които могат да гледат делата в съществуващите сега зали, без да се отдалечава населението и да не се затруднява достъпът до правосъдието, без останалите неща, които биха могли да се спестят, това ще е само добре дошло. Както казах, това го имате в електронните си пощи, това е набор от много сериозни изследвания на Центъра за изследване на демокрацията, международен опит на други страни, докладите, всичко това в момента се финализира по петте апелативни райони. Има избрани членове на Висшия съдебен съвет, които ще предложат във всеки апелативен район подобна промяна. Тя се обсъжда и в съда и прокуратурата, защото пък знаете, че прокуратурата следва структурата на съда. Така че имайте го предвид. 
Ако има някакви бележки по техническото заданието, което Ви е пратено, по материала за съдебната карта? Имат ли организациите някакви становища? Ако няма, да ги приемем за сведение. 
Следващата точка, която ще разгледаме е точка 4. от дневния ред - запознаване с постъпилите форми за регистрация на „Движение за защита на гражданите и държавата” и фондация „Институт за пазарна икономика ” – кандидати за включване в състава на Гражданския съвет.
Имаме ли представители на двете организации? Има още заявления, които Гражданският съвет ще ги гледа след Нова година, защото не бяха постъпили в срок. 
Едната организация е „Движение за защита на гражданите и държавата”. Има ли представител на това движение? Няма. 
Но пък имаме едно уведомление за проблеми с това дружество, което е в процес на заличаване по Закона за юридическите лица и с известни проблеми с един от неговите представители. 
Втората организация е фондация „Институт за пазарна икономика” - виждам, че има представители. 
СВЕТЛА КОСТАДИНОВА: Аз съм изпълнителен директор на Института за пазарна икономика. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Хубаво е да се представите с оглед нашите правила за Гражданския съвет, които изискват... 
Аз за първата организация питам дали има хора... 
Заповядайте, госпожо. 
МАРИАНА СТАНЕВА – председател на сдружение „Камара на вещите лица в България”: Аз внесох едно заявление, тъй като бях съпредседател на сдружение „Движение за защита на гражданите и държавата”, подадох оставка именно поради това, че като съпредседател констатирах множество нарушения, сред които системно невписване на обстоятелства, подлежащи на вписване, налице е четвърто съдебно решение, в регистъра на юридическите лица с нестопанска цел все още стоят данните от първото съдебно решение. Лично аз многократно изисквах да ми бъдат предоставяни счетоводни документи след като е нямало кой да оформи счетоводната отчетност, за да бъдат изготвени годишни отчети. Досега не са изготвени нито веднъж такива и това стана причина за не само моята оставка, но и на половината управителен съвет, именно за да не носим отговорност за всичко това. Считаме, че в Гражданския съвет все пак трябва да бъдат юридически лица, които спазват действащото законодателство, а не такива, които не го спазват. 
Извън това председателят се представя като професор. Видно от извадката такава титла той няма, има Петър Хаджиев, професор Петър Хаджиев, но Петьо Хаджиев е заведен с друга титла, а с тази титла се представя и в Народното събрание, представили сме извадка, опорочавайки и това. Многократно сме провеждали с него разговори преди да подадем оставка, ефект няма. Така че искаме просто да вземете информирано решение, след като сте уведомени за тези факти. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Благодаря Ви. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Даже като се абстрахираме от съобщеното, чисто формално по нашите правила е предвидено представяне на съдебно решение за регистрация, което не е направено. Освен това експертният профил на тази организация не съвпада с дейността, която се осъществява от Гражданския съвет към ВСС. Ето, те са писали – ревизия на законодателството в Народното събрание, ние не се занимаваме с това. Организиране на доброволни отряди на гражданите – и това не правим, поради което предлагам да вземем решение, с което да отклоним заявлението за приемане. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Има ли противно становище? Няма. Значи единодушно приемаме решение. 
Заповядайте, г-н Авджийски.  
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ – правен експерт към Института за пазарна икономика: Благодаря за поканата и за това, че ни приехте като част от обсъждането. Запознати сме с предмета на дейност и с правилата на Гражданския съвет, знаем, че трябва организациите, които членуват да имат предмета на дейност, който е посочен, като позволихме си да кандидатстваме, защото вече Институтът за пазарна икономика има такава дейност, която от няколко месеца, от 6 месеца, се опитваме да развием. Считаме, че можем да бъдем полезни както на Гражданския съвет, така и на Висшия съдебен съвет, и въобще с някои анализи на правосъдната система. 
В три основни сфери сме се насочили – да анализираме и да даваме предложения като икономисти и юристи, каквито има в нашия екип. Това са бюджет, натовареност и софтуер. Като бюджет съвсем логично като дългогодишен опит на Института за пазарна икономика, повече от 23 години, има 6 икономисти в Института, които разбират и от финанси, и от макроикономика, и то микроикономика, и от бюджетиране, включително и аз, който съм юрист, като имам и поглед върху самата система. Работил съм в СРС в администрацията, знам много добре какви са проблемите с натовареност, проблемите със софтуерните системи, така че мисля, че нашият екип може в бюджетирането да бъде доста полезен. 
Също така от два – три месеца се занимаваме с анализ на софтуера в България и на софтуерите на съдебните системи в 4 други страни – Финландия, Франция, САЩ и България. Там също имаме какво да добавим към Вашите анализи и предложения. Преди 2 седмици бяхме на работно гостуване в Париж, където успяхме да се срещнем с представители на Касационния съд, на Апелативния съд, можем да Ви дадем материалите и в бъдеще и нашите заключения и анализи от гостуването, където ни показаха всички софтуери на техните съдилища – апелативни, окръжни, на техните трибунали и на Касационния съд. Тъй като считаме, че трите сфери са изключително свързани - софтуер, натовареност и бюджет, много е важно за нас да ги разглеждаме заедно, а не поотделно. 
Това е накратко. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Колеги, становища имате ли? 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Само две думи ще кажа – изключително се радвам, че от Института за пазарна икономика са проявили интеес да станат членове на Гражданския съвет по причина, че това са хора – от това, което съм видял публикувано, които добре работят с цифри, данни, статистика, икономически показатели, нещо, което в голяма степен мисля, че е важно и необходимо на нашата съдебна система. Знаем какви са трагедиите всяка година с бюджета на съдебната власт и особено сега, когато продължава да е на дневен ред, но неосъществено, т. нар. програмно бюджетиране, поради което аз еднозначно бих подкрепил тяхната кандидатура за член на Гражданския съвет. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Други становища? 
БОЖИДАР КЪНЕВ: Запознат съм с дейността на института, абонат съм на техни издания, които публикуват по темите, засягащи нашата дейност и считам, че ще бъдат полезни с едно бъдещо участие в проблемите, които, както спомена и г-н Герджиков, ще трябва да бъдат решавани с оглед на това, което предстои за цялата система и това, което ще има нужда от информация, която те са започнали да събират и на международно ниво. Така че приветствам тяхното участие, ще гласувам за тях. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Задочно се познаваме с г-н Авджийски, освен това, което изложи, те имат от известно време и друга дейност чрез инициативата „Правосъдие за всеки”. Предполагам, че това доста по-добре обвързва техния институт с правосъдната система. Не знам на кое да разчитаме в по-голяма степен за помощ, в каква насока – в икономическа за бюджетирането на съдебната власт, или за реформата на съдебната система, или в съдебната карта? Предполагам, че биха били полезни във всички направления, но искам да чуя в какво специално ще се изразява дейността им в Гражданския съвет, тъй като Гражданският съвет по правилата има зададени дейности и политики и специално идеята е да подпомага дейността на Висшия съдебен съвет. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Две неща мога да кажа по този въпрос. 
Едното е, че Институтът за пазарна икономика е много различно нещо от инициативата „Правосъдие за всеки”. Там аз съм като физическо лице, както и всеки един от членовете, ако може да има членове в едно движение, което не е регистрирано, то не ангажира по никакъв начин Института за пазарна икономика, 
Второто е, че част от организациите, които са в Гражданския съвет, имат и други сфери на дейност. Примерно „Отворено общество” има правна програма, но има и съвсем други, Центърът за изследване на декорацията - също. Така че ние ще бъдем полезни в рамките на Гражданския съвет, или това, което ние, тоест вие, си поставяте като задачи, ние можем да бъдем полезни в тези направления. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Благодаря Ви, това исках да уточним. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Първо, формално ако погледнем правилата и предмета на дейност на тази организация, сериозно съм смутен дали можем въобще да разсъждаваме сериозно за приемането им. И понеже не сме в много пълен състав, аз бих предложил да отложим вземането на решението и да помислим по-сериозно върху тези аргументи, които бяха изложени днес, надявам се да ги видим и писмено, защото това, което имаме като писмен материали, не съм убеден, че тази организация отговаря на изискванията. 
МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Само една аналогия, която направихте с Центъра за изследване на демокрацията, те не са членове на Гражданския съвет, а „Отворено общество” почти не участват може би от година насам.
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Други становища има ли? 
Уважаеми колеги, аз мисля, че никой не губи ако се отложи вземането на решение по тази точка, но Вие ще си решите. 
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Аз щях да питам дали имаме всъщност кворум за взимане на решение изобщо? 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Господин Герджиков?
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Девет организации сме. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Девет от 17 организации, според мен  по-добре е да отложим решението по тази точка. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да разгледаме първо предложението да се отложи или не. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Добре, гласувайте.
Който е съгласен да се отложи точката за следващия път, моля да гласува. 
„За” – 9, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
Преминаваме нататък. 
Както казах, не съм правил писмен доклад по т. 1. от дневния ред. Предлагам Ви, ако искате, следващия път като встъпва избрания от Вас сега съпредседател на Гражданския съвет и избрания съпредседател на Гражданския съвет от Висшия съдебен съвет, тогава да представя едно кратко резюме, защото не искам да правя отчет в отсъствие на г-жа Мутафова. Така че ще помоля за отлагането и на т. 1. 
Благодаря Ви. 
Нека се концентрираме по точка 8 - избор на съпредседател на Гражданския съвет от страна на НПО.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Преди избора има още 3 точки в нашия дневен ред, трябва да решим какво правим с тях - точки 5, 6 и 7. от дневния ред.
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Добре. Това са тези за сведение, преди малко ги обсъдихме, мисля, че ги приключихме. По тях нямаме предвидено взимане на решение, аз затова си позволих само да ги коментирам. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: По тези три точки, които са за сведение има ли още някакви становища? Няма. 
Сега вече по точка 8 за избора. 
Знаете, че изтече нашия мандат, имате думата за предложения. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Аз искам първо да благодаря на присъстващия съпредседател като представител на Висшия съдебен съвет, да извиня г-жа Гергана Мутафова, тъй като тя е в чужбина и чисто физически нямаше как да присъства, но мисля, че тя също се представи доста професионално като съпредседател. 
Мисля да предложа за представител на гражданския сектор в Гражданския съвет като съпредседател г-н Герджиков, защото поне според мен, съпредседателят, който представлява нас в Гражданския съвет, трябва да е достатъчно добре организиран, достатъчно отдаден на тази кауза, бих я нарекъл, и достатъчно стриктно да съблюдава нашите правила. Мисля, че безспорен е фактът, че г-н Герджиков е най-големият радетел на спазването на правилата за действие на Гражданския съвет и вече в два последователни мандата доказа, че се справя прекрасно с тегобите на това да е съпредседател на Гражданския съвет. Това е моето предложение, стига г-н Герджиков да приеме тази тежка отговорност за трети път. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Само две думи да кажа. 
Благодаря на г-н Иванов за доверието и за добрите думи. Не бях мислил по този въпрос дали мога да стана съпредседател за трети път, но ако е необходимо, не бих възразил, но все пак първоначалната идея на Гражданския съвет беше да има ротация в председателите и макар по-късно да отстъпихме от това решение, за мен това е принципно едно добро положение, поради което макар и не съгласувано с ръководството на Сдружение „Сефита”, бих предложил г-жа Карагьозова за извършване на тази работа като представител на гражданската квота. Със своето професионално поведение в Гражданския съвет и със становищата, които са взимали от Асоциация „Форум“ и тяхната полезност за дейността ни, това би бил един прекрасен избор. 
МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Да, аз принципно не възразявам, но считам, че г-н Герджиков би бил по-добрия ни избор, тъй като вече на практика го е доказал. Аз току що разговарях с г-н Славов и бих имала желанието Съюзът на юристите в България да се ангажира с това, но всъщност те казват, че нямат този капацитет. Но ние като гражданска организация бихме могли да се ангажираме с този 9-месечен мандат. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Имаме две кандидатури. 
Гласувайте по поредността на предложението. 
Който е съгласен г-н Любомир Герджиков да бъде избран за съпредседател на Гражданския съвет от страна на НПО, моля да гласува. 
„За” – 6, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
За втората кандидатура? 
„За” – 3, „Против” – няма, „Въздържали се” – няма. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Господин Герджиков е следващият съпредседател на Гражданския съвет. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря на колегите и ще положа усилия да оправдая доверието ви. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Колеги, след като имаме вече избор на съпредседател, преминаваме по т. 9 - обсъждане на насоки за дейността на Гражданския съвет през 2016 г. 
Имате думата. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Смятам, че 2016 г. определено ще бъде важна за съдебната система и за Висшия съдебен съвет, разбира се. За тази следваща година ние трябва наистина да имаме някакъв документ, който да показва или поне в най-общо план да структурира приоритетите за дейност на Гражданския съвет, защото по правила ние трябва да се събираме минимум веднъж на 2 месеца, а когато се обсъждаше много активно актуализираната стратегия за продължаване на съдебната реформа си спомняте, че имахме по два и по три пъти заседания в рамките на тези два месеца. Така че предлагам в началото на следващата година да се съберем още веднъж и на база на днешните обсъждания да се структурира един документ, който да кръстим „Насоки за дейност на Гражданския съвет”. В тези насоки задължително трябва да бъде съдебната карта, тя вълнува магистратите. Понеже не присъстват представител на съсловните организации на съдиите, но сме имали неофициални разговори помежду си, засяга всички – и съдии, и прокурори, и следователи. Затова Гражданският съвет активно би следвало да участва в дебатите и дискусиите за това преструктуриране, оптимизиране или както искате го наречете, на съдебната система и в частност на съдебната карта. 
Втората насока, според мен, следва да засяга обсъждането, надявам се то да бъде широко, на Закона за съдебната власт, защото след като минат конституционните промени, оттук насетне с много голяма сила ще дойде въпроса за структурния закон на съдебната система – Закона за съдебната власт. 
Когато Министерството на правосъдието излезе със своите предложения за конституционни промени и за Закона за съдебната власт, беше предложен един доста обстоен проект на промяна в Закона за съдебната власт. Имаше още на две политически партии проекти, те си вървят в общи линии и трите, но така или иначе проектът на Министерството на правосъдието изостана във времето, за да могат да се приемат конституционните промени, тъй като без тях е безпредметно да се говори за промяна в Закона за съдебната власт. Но след като те станат факт, ние би следвало също активно да се включим в обсъждането на този изключително важен закон, който ще предопредели и последващите реформи и трансформации в съдебната система. Така че моето предложение е да включим тези две направления. 
Тези трансформации ще засягат както магистратите, така и съдебните служители и не знам дали това трябва да е като отделно направление, но трансформирането на служителите и на магистратите също би трябвало да се обсъди или най-малкото да мине през някакви становища на Гражданския съвет. Може би тук трябва да се добавят и всички останали съпътстващи дейности, без които съдебната система не може, тъй като имаме много голямо присъствие на представители на организации на вещи лица тук, би трябвало и Съюза на юристите в България, който от дълго време работи по една тема за тази организация на съдебната експертиза и също би следвало да залегне в обсъжданията ни. Така или иначе сега се прави и ще се прави това нещо, трябва да се организира и да е ясно и нашето становище. Това пряко засяга и бюджета на съдебната власт, тъй като разходите за експертизи са от голямо значение. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Благодаря Ви. 
Има вече заявка за първите два приоритета. 
Други изказвания? 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Ако мога да допълня. Решението Гражданския съвет да има насоки за своята дейност е още от края на миналата 2014 година, тогава бяхме поискали от организациите в зависимост от техния профил да представят тяхното виждане за необходими насоки за работа на Гражданския съвет. Разбира се това, което каза г-н Иванов е нещо, което най-вероятно покрива сферата на дейност на всичките, но както и миналата година, бих препоръчал всяка организация да формулира няколко – два–три основни приоритета, които тя вижда като съществени в работата й, защото ще кажа – както съдебната карта, да речем, е важна и значима при нашите обсъждания, така и бюджетната процедура започва от м. март, тоест не в края на всяка година да се разбира, че нещо не е както трябва, а още в началото на тази процедура да може и Гражданският съвет да има своето отношение. Поради това мисля за подходящо организациите кратко и ясно да формулират две – три точки от това, което смята да ги вълнува в работата на Гражданския съвет през 2016 г. Молбата ми е становищата да са писмени. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Други колеги? 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Няколко конкретни предложения. 
Вече беше казано наистина да спазване изисквания на Правилата ни и да заседаваме в сроковете, в които е предвидено, за да правим по-малки дневни редове, да имаме повече време за разисквания и по-сериозно да разискваме проблемите. 
Имам препоръка към Висшия съдебен съвет просто проблемите, които предстоят за решаване малко в по-разумни срокове да ни се предоставят, за да можем наистина в рамките на нашето обсъждане да бъдем полезни, а не пост фактум да обсъждаме нещата, по които има решения. 
Вещите лица. Искам да Ви кажа само това, че предвиждаме в плана за работата на Съюза на юристите в България за следващата година да направим втора кръгла маса по подобие на първата, на която отново да поставим проблемите, които реално с това действие на Министерството на правосъдието не бяха решени с Наредбата. На кръглата маса представители на правосъдието бяха категорично за това със закон да се уреди материята и с всичките предложения, които бяха направени, да се потърси едно по-комплексно решение на проблемите. Ще настояваме отново чрез тази кръгла маса с участието, разбира се, на всички институции, които са заинтересувани да се реши този проблем, даже тук се проведе една подобна кръгла маса преди известно време по проблемите на съдебните заседатели и там се поставя подобен проблем. Така че дори можем да помислим за някакво обединяване в един нормативен акт. Да се решат проблемите на лица, които по един или друг повод участват в процеса в рамките на един нормативен акт. Да не си играем на дребно с тези наредби, които министерството прие прибързано, още повече че е разработен и проект на закон с европейски пари, който е изоставен. Най-малкото може да се стъпи върху него като база и да се разработи по-лесно. Просто трябва да се ползва. Ще се търсят решения и отсега Ви казвам, че някъде може би не по-късно от м.март – април ще насрочим една такава кръгла маса. 
Въпросът със Закона за съдебната власт е много сериозен, не знам как ще се развият нещата. Адвокатурата вчера я чух колко остро реагира на Вашето искане до Конституционния съд. И там най-вероятно ще има сериозни проблеми покрай проблемите нотариуси и адвокати със Закона за адвокатурата. Предвиждаме също да направим една такава помирителна кръгла маса, за да доближим позициите. 
Това са моите предложения. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Само ако позволите да допълня г-н Славов – въпросът за медиацията нас също много ни интересува, така че ако се включи от страна на Съюза на юристите в България, тъй като знаем, че те имат много добра експертиза в тази насока, бихме се радвали. 
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Скоро имаше една седмица на медиацията, знаете, направихме едно сериозно представяне на проблемите пак на една кръгла маса съвместно с Националната асоциация на медиаторите и още няколко организации. Трябва да го развиваме проблема, защото в края на краищата какво се получава. Ние сме една от първите държави в Европа, която прие Закон за медиацията, той направи 10 години, дори тържествено го чествахме преди 1 година, но реално резултатите са ни направо плачевни, да не кажа трагични, просто като видим резултати в някои други държави... Аз първия път, когато чух, че в Америка 90% от гражданските дела се решават със споразумение, си казах – това не може да е вярно. Докато не отидеш да го видиш, но там наистина има и възможност, и инициатива на съда сам да подтикне към подобна дейност. Но просто условията принуждават страните да отидат на това споразумение, защото съдопроизводството е скъпо. Ние за това нещо трябва да помислим особено и в рамките на съдебна карта, защото аз имам едно много старо предложение по проблемите за решаването на съдебната карта и така като гледам постепенно как се развиват нещата, май ще се стигне до това мое предложение. 
Искам и друго да Ви кажа – правосъдието не е социална дейност и този, който иска съдът да му реши проблема, трябва да го заплати. Независимо от многото проблеми в социалната сфера, които могат да се извадят, ние по този въпрос трябва да помислим и тогава няма да имаме милиони дела в съдилищата и тогава споразуменията наистина ще тръгнат нагоре и наистина медиацията ще намери своето място. Тук има много сериозна роля на адвокатурата, но тя някак си засега не я разбира, надявам се и тя да започне да разбира този проблем, в момента, в който правосъдието с цената си няма да е толкова достъпно от гледна точка на това, че достъпът е лесен, влизаш с малко пари, но накрая трябва да платиш, ако загубиш. Та този проблем е сериозен и трябва да се мисли върху него и съдебната карта е пряко свързана с това нещо. Не може да водим десетки хиляди дела и то не е лъжа, че ги имаме, и реално фактически да се чудим как да разтоварим натовареността на съдилищата. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Други предложения?
БОЖИДАР КЪНЕВ: Само две думи ще добавя. Изцяло поддържам това, което г-н Славов каза и приветствам идеята за втора кръгла маса, но правя и едно предложение в тази насока с оглед, че много ценни неща бяха направени на първата кръгла маса като предложения, но те потънаха в небитието и за да не се получи и този път същото, предлагам още отсега да се помисли за изграждане на работни групи или участие от организациите, които са потребители на услугата, предварително да се направи едно пресяване на въпросите, които да бъдат обсъдени на кръглата маса, да се излезе с конкретни предложения, които действително да отидат там, където им е  мястото за решаване, включително и Висшия съдебен съвет е изразил позиция, която е правилна и свързана с решението на Конституционния съд, но какво от това. Увисна си, това което се каза за прословутия закон, лично аз ходил по следите му, стигнах и до президентството, където отиде вносителят г-жа Попова, но отговорите са меко казано не за широката публика. Затова трябва да подготвим така нещата, че този път действително да не си играем само на кръгли маси, от които излиза, че правим нещо, а резултат няма. 
ПРЕДС. РУМЕН ГЕОРГИЕВ: Благодаря Ви. 
Добре, колеги, предложенията са записани. 
В края на м. януари ще се направи едно заседание на Гражданския съвет – на 29 януари 2016 г. Даваме срок на организациите да представят в писмен вид бележки и предложения за насоките за дейност на Гражданския съвет през 2016 г. – по възможност до 20 януари.
С това изчерпахме дневния ред, колеги, закривам заседанието. 
Пожелавам Ви весели празници. 
(11,45 часа)

СЪПРЕДСЕДАТЕЛ НА 			СЪПРЕДСЕДАТЕЛ НА
ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 			ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 
ОТ ВСС 							ОТ НПО
	/п/					 			/п/
РУМЕН ГЕОРГИЕВ 				ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ

Протоколирал:И. Йосифова – тех. сътрудник;