ГРАЖДАНСКИ СЪВЕТ 
КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ
ПРОТОКОЛ №26
от заседание на Гражданския съвет към ВСС,
проведено на 26.02.2016 г. 
На заседанието присъстват: 
От страна на неправителствените и професионалните организации: 
Г-н Любомир Герджиков –  съпредседател на Гражданския съвет от НПО (Сдружение „СЕФИТА”),  
Г-н Дойчин Благоев (Сдружение „СЕФИТА”),
Г-жа Даниела Илиева (Национално сдружение на съдебните служители), 
Г-жа Мария Карагьозова (Асоциация „Форум”),
Г-н Божидар Кънев (Камара на независимите оценители в България), 
Г-н Евгени Иванов (Асоциация на прокурорите в България), 
Г-жа Гергана Мутафова  (Асоциация на прокурорите в България),
Г-жа Албена Желязкова (БА ВЛЕК), 
Г-н Стефан Петров (Камара на следователите в България),
Г-н Христо Колев (Камара на следователите в България),
Г-жа Кети Бозукова - Пеева (Съюз на юристите в България),
Г-жа Весела Павлова (Асоциация на българските административни съдии), 
Г-н Любомир Авджийски (Институт за пазарна икономика),
Г-н Венелин Иванов (Българска съдийска асоциация);
От страна на Висшия съдебен съвет:
Г-жа Светла Петкова – съпредседател на Гражданския съвет от страна на ВСС, 
Г-жа Галя Георгиева – член на ВСС, 
Г-н Калин Калпакчиев – член на ВСС,
Г-жа Соня Найденова – член на ВСС,
Г-жа Юлиана Колева– член на ВСС,
Г-жа Юлия Карагьозова – член на ВСС;
 
Заседанието протече при следния дневен ред: 
Точка 1: Обсъждане на Доклада и на техническия доклад на ЕК по МСП от м.януари 2016 г. Запознаване на членовете на ГС с предложенията на представителите, участвали в съвместното заседание с ВСС на 03.02.2016 г. за обсъждане на доклада на ЕК и включването им в приетите мерки по плана за действие на ВСС и на МП.
Точка 2: Изслушване на становища от членове на ВСС по проверката на Етичната комисия за случая „Яневагейт”.
Точка 3: Запознаване на членовете на ГС с доклада на експерта от АВСС и със становища на членове на ВСС относно обществената поръчка за сключване на застрахователния договор от 2015 година.
Точка 4: Одобряване на годишен план за работата на ГС за 2016 година;
Точка 5: Обсъждане на 6-те пътни карти за реформа на съдебната система;
Точка 6: Организационни въпроси:
А) Запознаване на членовете на ГС с решението на ВСС за
утвърждаване решението на ГС за приемане на ИПИ за нов член на ГС;
Б) Допълване на Правилата за дейност на Гражданския съвет:
•	Към т.ІІІ.2 да се допълни текста „Кандидатите за включване в състава на ГС да имат най-малко 5 (пет) години професионален опит в сферата на правосъдието”.
•	Към т.V.1 да се допълни текста „Материалите за заседанията на ГС се изпращат до председателите на комисиите на ВСС, които имат отношение към точките от дневния ред”.
В) Решение за освобождаване от състава на ГС на организации, които не са присъствали или участвали в заседанията на ГС повече от 3 (три) пъти.
Г) Покана за участие на представители на Гражданския съвет в мероприятия с организации, имащи отношение със съдебната реформа.

ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Уважаеми колеги, можем да започваме работата си. 
Първа точка от дневния ни ред е обсъждане на Доклада и на техническия доклад на ЕК по механизма за сътрудничество от м. януари 2016 г. По тази точка имате думата, ако някой желае да вземе отношение. Предполагам, след това с г-н Авджийски ще споделим и това, което е по-късно предвидено, а именно участието ни в заседание на Висшия съдебен съвет и изразени наши становища в тази връзка. Така че по Доклада имате думата – харесва ли Ви, правилно ли отразява нещата, следва ли да се взимат мерки по него и ако да, какви? 
Знаете всички, че вече на страницата на Гражданския съвет имаме допълнителна рубрика „Становища” и във връзка с това, което имаме за разглеждане в дневния ред на заседанията, може да изразявате писмени становища, които ще бъдат публикувани там. Към момента в тази рубрика за 2016 г. са публикувани становището на сдружение „Сефита” по повод на Доклада, както и становището на асоциация „Форум”, също касаещо Доклада. 
МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Да, аз вчера го изпратих и вече е качено, така ли? 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Естествено. Още вчера беше качено. 
МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Тази рубрика ще бъде полезна и Ви поздравявам за това, че я инициирахте. 
Нашето становище е по законопроекта за ЗСВ, където са отразени всъщност едни препратки към Доклада на ЕК от м. януари 2016. То е изготвено в голямата си част от действащи магистрати от различни нива в съдебната система, които не са представени от Асоциацията на прокурорите и Съюза на съдиите към момента, те не членуват в други неправителствени организации, така че това е една друга гледна точка. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Един въпрос имам. Смисълът на това е да казваме становища, след това да излезе с общо становище или просто обсъждаме. Сегашната точка как ще приключи като решение или единствено обсъждаме доклада. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Както пише и в Правилата ни, Гражданският съвет не взима решения, той излиза с актове, поради което след всяко становище може да има предложение за акт, който да бъде гласуван. След всяко обсъждане, което провеждаме. 
Слушаме Ви, колеги. По тази точка от дневния ред. 
Господин Авджийски има думата. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Благодаря. 
Ние също ще изпратим от Института за пазарна икономика нашето становище по Доклада, което между другото сме качили отдавна на сайта си като публикация, има и в някои медии като статия, но ще бъде допълнено с препоръки. 
Бих искал няколко точки да разгледаме от нашето становище и след това ще предложа на колегите от Гражданския съвет да излезем с нещо като позиция към Висшия съдебен съвет, тъй като основната ни роля би трябвало да бъде да изразим някакви виждания и критики, заедно с тази на ЕК и съответно да поискаме от Висшия съдебен съвет като орган, който разрешава тези проблеми, които ние сега ще набележим, да изискаме в определени срокове или в обозримо бъдеще да бъдат разрешени. Тоест аз така си представям смисъла на една такава дискусия. 
Ще повторя някои от нещата, които казах пред Висшия съдебен съвет накратко. 
Първата критика към Висшия съдебен съвет на ЕК е недоверие на обществото в съдебната власт, като един от цитатите в тази връзка защо ЕК го свързва директно с работата на Висшия съдебен съвет е, че Съветът освен това представлява съдебната власт пред обществото и следователно има централна роля в оформянето на обществените нагласи към съдебната власт като цяло. Обществото доверие в съдебната власт продължава да е ниско. Знаем, че по някои от статистиките и международните изследвания на Съвета на Европа недоверието е около 96%, тоест има 4% доверие в нашата съдебна власт. 
Втора критика, малко по-конкретна е, че Висшият съдебен съвет е твърде политизиран, на това обаче няма да се спирам твърде подробно, тъй като не е от компетентността на Висшия съдебен съвет да решава дали е политизиран или не като структура. Но Европейската комисия казва в българският контекст, където голям брой от членовете на Висшия съдебен съвет са политически назначения, сегашният модел поражда особено безпокойство по отношение на независимостта на съдебната власт и на възможността за оказване на натиск върху съдиите. Има непрозрачно назначаване на съдии и прокурори, като тук цитатът е – при все това обаче други решения на Висшия съдебен съвет във връзка с назначенията, продължиха да пораждат опасения относно липсата на прозрачност и евентуално упражняване на неправомерно влияние. 
Ако имате някакви предложения по тази точка, бих искал след това да чуя, тоест дали можем нещо да кажем на Съвета, така че да се подобри работата му, и Европейската комисия, и обществото да не остават с впечатлението, че има политическо влияние върху Съвета. Тоест какви мерки могат да се предприемат, защото това е сериозно. Знаем, че от първите, основни правомощия на Съвета е да отстоява независимостта на съдебната власт. 
Третата критика - необективни и непоследователни дисциплинарни производства. Цитатът тук е – при все това проблемите в тази област – дисциплинарните производства, се коренят по-дълбоко, като общата нагласа сред магистратите е, че решенията на Висшия съдебен съвет не са нито прозрачни, нито обективни. Тоест какви препоръки можем да дадем или какво можем да искаме от органа, за да се промени нещо в тази насока
Четвърто - неспособност за решаване на проблема със случайното разпределение. Там се работи, така че няма да се спирам подробно на него. 
Пето - политическото влияние върху Висшия съдебен съвет. Към това се добавя и щекотливата тема за оказване на политическо влияние върху Висшия съдебен съвет. Ставаше въпроса за казуса с есемесите. 
Шесто - липса на проверки за корупция и търговия с влияние. Във връзка със сериозните твърдения за корупция и търговия с влияние в съдебната система, действията са били предприемани само след вътрешен и външен натиск, като органите са неспособни или нямат желание да започнат разследвания по своя инициатива. При все това Висшият съдебен съвет показа нежелание да реагира на твърденията за сериозни нарушения, допуснати от водещи съдии  в СГС, и след това се казва, че доста по-късно е започнала проверката - след сезирането от страна на Министъра на правосъдието. Тоест тук също би трябвало да има някакви стъпки, за да се преодолее този негатив. 
И неразрешеният проблем, свързан с натовареността на органите на съдебната власт. Тук от Института за пазарна икономика във вторник ще излезем с един анализ на бюджета и натовареността, така че там имаме конкретни предложения и ще помолим да бъдат публикувани на сайта, така че няма сега да се спирам подробно. Три са точките, по които ние можем да направим препоръки към Съвета или да поискаме от него да ни каже как ще действа. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Само за пояснение отново, преди да продължим, ако приключихте, г-н Авджийски. Ще повторя всъщност, че Гражданският съвет излиза с актове, не с решения и препоръки, и в нашите Правила е записано, че актовете задължително се разглеждат на заседания, както на комисии, така и на Висшия съдебен съвет. Вероятно в последствие, когато се реорганизира Висшият съдебен съвет на две колегии, ще трябва да променим и нашите правила, вероятно пленума или съответните колегии ще изразяват становища. Но това е бъдещо действие. 
Други становища по Докладите? 
Тъй като г-н Авджийски мина към втората част на въпроса, а именно запознаване на членовете на Гражданския съвет с предложенията на представители, участвали в съвместното заседание, проведено на 3 февруари 2016 г. съвместно с ВСС. Ако ми разрешите, аз ще продължа, тъй като също участвах и се изказах на това заседание. 
Вече трета година нашето становище, имам предвид на сдружение „Сефита”, а виждам, че и г-н Благоев от сдружението е тук и ще го потвърди, е повече негативно към тези Доклади, защото по наша представа самите Доклади описват събития по начина, по който са отразени в пресата. Тоест установяват някакви ефекти от недобра организация или действия на съдебната система, като насочват всичките препоръки именно към тези ефекти, а не към причините, които ги пораждат, поради което в нашето становище, изпратено на вниманието също и на представителството на Европейската комисия в София, изразяваме виждането ни, че усилията би следвало да се съсредоточат върху това да бъдат отстранени причините за пораждане на такива явления, а не непрекъснато да се борим като с вятърни мелници с някаква, разказвана ни в пресата корупция, организирана престъпност, злоупотреба с влияние, което както виждаме трета година, пак ще кажа, не води до никакви резултати, до непрекъснато повторение на констатациите на Европейската комисия. 
Нашето становище е, че следва, както е записано в самата стратегия за съдебна реформа, да се погледна на случващото се в съдебната система като на система, тоест като нещо, което се състои от различни елементи и не непрекъснато, както и в настоящите Доклади, да се иска подобряване на онази част от съдебната система, наречена съдебна власт и органите, които имат отношение към съдебната власт, а именно прокурори, следователи и съдии и техните органи – съдилищата и структурите им, а да се вземе отношение и по всичките останали елементи от съдебната система. Става въпрос и за съдебните служители, за съдебните заседатели, за вещите лица, разбира се, всички тези подсистеми, които ако не бъдат по някакъв начин преустроени и подобрени, колкото и да лъскаме имиджа на съдебната власт, реален ефект за обществото няма да видим. Тоест за нас е важно от каква гледна точка разглеждаме ние промените, които трябва да бъдат извършени в съдебната система. Нашето разбиране е, че трябва да ги разглеждаме от гледната точка на обществото - то да получи един справедлив процес, а не от гледната точка на отделните професионални или други съсловия в съдебната власт. Визирам действието, което беше извършено с промяната в конституцията за разделянето на Висшия съдебен съвет, което според нас ще отслаби неговата роля и функции наместо обратното – те да бъдат разширени и обогатени, защото както стана дума преди малко, на Висшия съдебен съвет се гледа като на правителството на съдебната система, докато на практика неговите функции, които са дефинирани в Закона за съдебната власт, в голяма степен са ограничени и насочени предимно към кариерното развитие, към оценката и разглеждането на дисциплинарни производства срещу магистрати. Поради което и ние смятаме, че много по-полезно за съдебната ни система би било да се приложи този системен подход за решаване на проблемите. Още повече ние казваме, че пък съдебната система не е отделен остров в тази държава, по-нашироко трябва да се погледне и правосъдната система като цяло. На предишното заседание г-н Славов сподели за алтернативните способи за решаване на проблемите в правосъдната ни система, преди това имахме изказване и на г-н Герон за проблемите в адвокатурата, които също пораждат ефекти в съдебната система, или както беше споменал един бивш съдия в едно предаване – всъщност корупцията в съдебната система представлява нелоялна конкуренция на адвокати. 
Ето това е нашето виждане и затова подходът ни при описването на начините, по които трябва да се решат проблемите, е този че трябва да се започне с функционален и структурен анализ на съдебната система, да се откроят отделните елементи в нея и да се набележат пътища за подобрение на всеки един елемент, а не непрекъснато да се занимаваме и да обсъждаме само съдебната власт. 
Това е накратко. И други неща сме формулирали като наше становище, материалът е публикуван вече в новата рубрика и бихте могли да се запознаете. 
ГЕРГАНА МУТАФОВА: Първо, два уточняващи въпроса. 
Господин Авджийски направи предложение за акт, по което трябва да вземем решение – дали да излезем с акт или не. Мисля, че това беше част от неговото изказване. 
Второ, на материалите за днешния граждански съвет имаме публикувана една таблица – План за действие за изпълнение на препоръките от Доклада на Европейската комисия от м. януари 2016 г. в рамките на механизма за сътрудничество и оценка. Предполагам, че този план за действие е приет от Висшия съдебен съвет, не знам дали е с решение или е проект. Всъщност не ми е ясно. Въпросът ми е този План за действие ще го обсъждаме ли или всъщност ние просто изразяваме някакви общи становища по Техническия доклад, защото на мен не ми е ясно точно в момента какви становища трябва да взимаме и в каква дълбочина трябва да бъдат нашите изказвания. Ние не сме били предложители на тази точка в дневния ред предходния път, за съжаление не мога да се сетя кой предложи да влезе в дневния ред тази точка, но искам да си изясня какво всъщност в момента трябва да обсъждаме и как да го обсъждаме. 
От името на Асоциацията на прокурорите в България искам да изкажа нашето становище по повод този Доклад съвсем накратко, защото, пак казвам, не знам какво практически трябва да се обсъжда, дали този План за действие, който е приложен като проект или най-общо да вземат организациите отношение по Доклада от м. януари 2016 г. 
За пореден път и тази година бяха идентифицирани в този доклад проблеми, които Асоциацията на прокурорите е поставяла многократно и които стоят на дневен ред като теми, които са важни за магистратите, работещи в съдебната система и това, на първо място, е проблемът с конкурсите – за преместване, за външно назначение, изготвяне на нови правила за конкурсите в съдебната система с оглед тяхното оптимизиране както от финансова гледна точка, така и от гледна точка на бързина, яснота, уеднаквяване на конкурсната практика и изключване на всякакви форми на съмнение относно прилагане на различни стандарти при осъществяване на тези конкурси. Този проблем е идентифициран, ние сме го поставяли многократно за обсъждане в Съвета, както и в различни наши участия на работни групи от името на Асоциацията на прокурорите. 
На второ място е поставен отново проблем, който е важен за нас като прокурори, а вярвам и за останалите работещи магистрати – това е проблемът с атестирането. В този Доклад е споменат – това е въпрос, който се работи от доста време в този Висш съдебен съвет - в редица работни групи, в смисъл на изготвяне на нови правила за атестации или цялостна промяна на атестационната идея и смисъла на правенето на атестации сред магистрати, така че тези атестации да не бъдат формални и да бъдат основна стъпка или основа, на която да се стъпи при кариерното израстване на магистратите. 
На следващо място, част от въпроса, свързан с правилното кариерно израстване на магистратите и, разбира се, дисциплинарната политика на Висшия съдебен съвет, това е тема, която многократно сме обсъждали и сме поставяли пред Съвета с оглед изготвянето на нови правила от Висшия съдебен съвет за неговата дисциплинарна практика, ние сме участвали в работните групи по изготвяне на тези правила. Смятам, че Съветът в тази насока има значителен напредък в работата си. 
Това е един въпрос, който също е засегнат в Доклада и който ние сме поставяли за обсъждане в Съвета като тема, която трябва да се развива относно уеднаквяване и предвидимост на дисциплинарната практика на Висшия съдебен съвет. 
На последно място, то е и като тема, която седи в момента както пред Висшия съдебен съвет, така и пред магистратите, това е новото прекрояване на съдебната карта на страната. Това е въпрос, по който всички знаем, че Висшият съдебен съвет работи и ние многократно сме го поставяли като проблем от асоциацията, затова и активно участваме в работната група от страна на прокурорите, които изготвиха и вече действат нови правила за измерване на натовареността в прокуратурата на Република България. Това лично аз, като прокурор го намирам за една много успешна и важна стъпка в преодоляване на този наистина сериозен проблем относно неравномерната натовареност на магистратите в страна и прекрояване на картата на органите на съдебната власт. 
Това са проблеми, които са посочени в Доклада и които са идентифицирани отпреди този Доклад както от Висшия съдебен съвет, така и от Асоциацията на прокурорите, които сме поставяли на обсъждане, по повечето от тях се работи, има организирани и действащи работни групи във Висшия съдебен съвет на различен етап на изготвяне на проекти, на план за работа. Това исках да кажа относно мониторинговия доклад и пак да поставя въпроса за този План за действие, който ни е изпратен с материалите - него трябва ли да го обсъждаме точка по точка, следвал ли да бъде обсъждан, той е доста обемен и ако ние влезем в дълбочина на обсъждането на този доклад, вероятно трябва да минем през обсъждане и на този План за действие на Висшия съдебен съвет, ако ще излизаме с акт, в който да се дават препоръки към Съвета за набелязване на мерки. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря на г-жа Мутафова. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Бих могла да взема отношение по въпросите на г-жа Мутафова. 
По дневния ред така, както е формулирана точка първа, е обсъждане на Доклада и на Техническия доклад. Всеки представител на Гражданския съвет може да каже своето становище. Към тази точка има запознаване на членовете на Гражданския съвет с предложенията на представителите и съответно как тези предложения са залегнали в Плана за действие. Така че ще Ви запозная точно с предложенията.  Тогава поканих няколко пъти Асоциацията на прокурорите, но никой не се яви . 
ГЕРГАНА МУТАФОВА: Ние нямаме забележка към това дали сме дошли или не сме дошли. Въпросът ми беше дали ще обсъждаме Плана за действие. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Не, затова не Ви е ясно - за запознаване е представен. Ако беше дошъл Ваш представител, щеше да стане ясно и щяхте да участвате всъщност в съставянето на този План за действия. 
На това съвместно заседание на Гражданския съвет с Висшия съдебен съвет участваха представители не на всички организации, членове на Гражданския съвет, но тези, които участваха, изказаха много конструктивни становища, с които ще Ви запозная и по които бяха направени предложения, за да залегнат в плана за действие. 
На първо място, г-н Авджийски имаше изказване, което беше насочено към критиките в Доклада и техническия доклад, като ги посочи систематизирано и изчерпателно. Не бяха направени предложения във връзка с тези критики за подобряване на работата на съдебната власт, което да се осъществи както от Висшия съдебен съвет, така и от Гражданския съвет. 
Г-н Кънев също се изказа, но предложения във връзка с доклада направиха г-н Герджиков, г-н Славов, съдия Радостин Радков от Асоциацията на българските административни съдии и председател на Административен съд – София–град, съдия Хайгухи Бодикян, която представляваше Българската съдийска асоциация и е председател на Административен съд, гр. Хасково. Предложенията, които те направиха бяха обсъдени на заседание на Висшия съдебен съвет и залегнаха в приетия План за действие за изпълнение на препоръките от доклада на Европейската комисия в рамките на Механизма за сътрудничество и оценка - в областите „Реформи на съдебната система” и „Стандарти в съдебната система”.  Също така се прие нещо, което е много важно и което повече от 8 години не е разрешено - Пътна карта за решаване на неотложните проблеми на съдебните експертизи във всички области на правораздаването и изготвяне на проект на Закон за вещите лица, преводачите и тълковниците. Друго, което се прие по предложението на г-н Радков, е да се изготви и приеме пътна карта на административните съдилища. 
Друго, което се възприе и по което ще се работи и е предвидено в Плана за действие на Гражданския съвет е обсъждане на изготвения проект на Кодекс за административните нарушения и наказания,  и на проектите за изменение на АПК в насока към усъвършенстване на административния процес. Всички тези въпроси и предложения, които се направиха, залегнаха в Плана за действие и са със срок за изпълнение до м. декември 2016 г., което изисква нашата много задълбочена и активна дейност както от страна на Висшия съдебен съвет, така и на Гражданския съвет. 
Това е, с което исках да Ви запозная. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря на г-жа Петкова. 
В подкрепа на това, което каза тя и в отговор на поставения въпрос от г-жа Мутафова ще кажа, че нашата точка от дневния ред е обсъждането на двата Доклада, а всичките документи, които са Ви изпратени във връзка с това имат отношение към тази точка, тоест към момента не е постъпвало предложение някои от тези документи – програми или други, които са изработени във връзка с Докладите, да бъдат детайлно разглеждани. 
Тоест предмет на нашата дискусия е най-общият поглед на членовете на Гражданския съвет върху това, което са прочели в двата Доклада и свързани с тях документи и предложения. 
Освен това бяхме поканили, както обикновено правим в стила на откритостта, която имаме в нашата работа, и представител на Европейската комисия да присъства на нашето заседание. Ще Ви прочета получения отговор на отправената покана: 
„Уважаема госпожо Тодорова, благодарим Ви за поканата да присъствам на заседание на Гражданския съвет, което ще се проведе на 26.02.2016 г. За съжаление трябва да Ви информирам, че няма да мога да присъствам. Оставам на разположение да работим с Вас както по дейностите, изпълнявани от Висшия съдебен съвет, така и тези от Гражданския съвет към него. С уважение: Юри Тавание”.
Това е, не са пожелали да присъства техен представител. Хубаво беше като си говорим така, да можем да си кажем направо и директно нещата, но тяхна воля, както казват. 
Господин Кънев, слушаме Ви. 
БОЖИДАР КЪНЕВ: Първо, благодаря за уточненията, които направи г-жа Петкова по отношение на материалите, които разглеждаме. 
Искам да добавя само това, че в предложенията, които са добавени в програмата, където е написано ”борба с организираната престъпност” ми се струва, че твърде късна е датата, която е планирана за м. декември да се разработи т. 2 и т. 3 от тази програма и се мотивирам с това, че по тези въпроси наистина се работи от години. И друг път съм вземал отношение по това, че има решение на Конституционния съд в подкрепа на третата точка, че трябва тези въпроси да бъдат решени със закон и в тази връзка за информация на всички съобщавам, че вчера в Министерството на икономиката се проведе поредно обсъждане на промените на закона за независимите оценители, който в продължение на една година, предходната, беше поверен на разработка от различни групи, които имат интерес от промените, които трябва да се направят в този закон и най-вече в светлината на програмата на правителството за борба с корупцията. За съжаление и вчера се доказа, че формално е работено и по този закон и от изказванията, които са направени в различните работни групи, въпреки че бяха готови и за подпис мотивите към промените на закона, изготвени от специалистите от Министерския съвет, единодушно се взе решение  това да се отложи с около 10 дни и отново да бъдат обсъдени някои от положенията, които са направени. Това за пореден път показва доколко все пак формално се отнасяме към такива важни проблеми, като борбата с корупцията, съответно схемите, които и до ден-днешен си съществуват и се прокарват и въпреки че много колеги направиха изказване от рода, че в крайна сметка в продължение на 10 години водените досъдебни и съдебни производства във връзка с прословутата сага на „Софийски имоти” доказва, че схемите, които са прилагани в тази организация и тези, които са прилагани в КТБ, са скачени съдове. Те продължават да действат и до ден-днешен и кой ще се бори срещу тези схеми? Само с усилията на Висшия съдебен съвет и само с усилията на прокуратурата, без да включим и органите на досъдебното разследване на следователите, това няма как да стане. Така че механизмите, които в крайна сметка трябва да решат тези проблеми, са в законодателната празнота какви да бъдат усилията на различните институции, за да бъде той решен окончателно и да не бъдат повече описвани в европейските доклади като слабости, като грешки и т. н. В тази връзка правя и това предложение, ако е възможно, разбира се, защото в крайна сметка ние решения не можем да взимаме, даваме само съвети. Нашият съвет е да бъде точка от програмата, която е приел Висшият съдебен съвет, да бъде изтеглена напред по отношение и да се създаде работна група не без участието и на представители от Гражданския съвет с комисиите, които работят по тези въпроси, за да може някои от проблемите, които са важни и могат да се решат с общи усилия да бъдат заложени в тези предложения. 
Това е накратко. На тези, които не присъстваха на служебното заседание, трябва да Ви кажа, че сте изпуснали една възможност да видите, че настоящият Висш съдебен съвет работи конструктивно, в диалог, решенията, които в крайна сметка се взимат, се обсъждат. И сега ще потвърдя, че от състава на всички участници в Гражданския съвет въпросите, които са заложени и в Програмата, и действията, които ще се предприемат, се очертава, че зависят около 70%. Останалите 30% за мен бяха липсващите участници в това заседание, а това бяха тримата големи, които в крайна сметка поотделно всеки от тях има своята дан и своята тежест в решаването на тези проблеми, но на това заседание те не присъстваха, както не присъстваха и много от колегите, които можеха да чуят изказванията и обсъжданията. В този аспект считам, че общите усилия трябва да бъдат насочени именно към злободневните точки на нашето ежедневие и най-вече в тези проблеми с изготвянето на проекти за законодателни решения. Не може вчера да се разисква такъв важен въпрос и да няма становище нито на Министерството на правосъдието, нито на МВР, нито на другите органи, които имат пряко участие в решаването на тези проблеми . Техните становища липсват, какъв закон ще приемем пак? Поредно изменение, то е вече четвърто или пето, тоест създаваме една нормативна база, която само след няколко месеца ще кажем, че не работи. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря на г-н Кънев. 
Да поясня г-н Кънев, това, което поставихте като въпрос, че за м. декември е отнесено решаването на този въпрос, за тогава е отнесено приключването на въпроса. А това, което Вие говорите за някакви действия още отсега може да видите по т. 4 материалите, които са изпратени, в Плана за действие на Гражданския съвет това е предвидено да започне да се работи от м. март. 
БОЖИДАР КЪНЕВ: Благодаря за уточнението. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Само няколко думи ще кажа в потвърждение на това, което каза г-н Кънев. За Ваша информация понеже имам пряк поглед върху това как се развиват някои от т. нар. дела с голям обществен интерес, тези, които са да речем по ДДС веригите, наблюдението ми е, че тези, които се занимават с ограбването на големи суми пари от държавния бюджет отдавна са оразмерили недостатъците на съдебната система. Тоест те прекрасно знаят колко време ще се разследва, колко време ще се прави експертиза, кога какви действия ще се извършат и като цяло фирмата- бушон в цялата схема изгаря през това време и се появява нова фирма, която продължава същата схема на нов глас, докато правосъдието ни се занимава да разследва вече отминали събития. 
По точка 1 от дневния ред някой има ли нещо да каже в допълнение? 
Господин Авджийски, имате думата. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: След изказванията на г-н Кънев, с които съм абсолютно съгласен, конкретизирам предложението за акт, който да гласуваме по т. 1 и направо ще го прочета. Да отправим запитване към Висшия съдебен съвет: Какви са мерките, които Висшият съдебен съвет ще предприеме, за да се преодолеят следните 3 сериозни негатива, посочени от Европейската комисия: 
1. Необективни и непоследователни дисциплинарни производства.
2. Липса на проверки за корупция и търговия с влияние. 
3. Политическо влияние върху Висшия съдебен съвет. Има конкретни посочвания на такива моменти, в които и обществото и Европейската комисия явно са видели такова политическо влияние. 
И последно изречение – предлагане на Съвета експерти от Гражданския съвет да помогнат за намирането на решения в следващите 3 месеца на тези 3 проблема. Тук в унисон с това, което предлага г-н Кънев, да има работни групи както във връзка с борбата с корупцията и с организираната престъпност, така и по тези 3 толкова важни точки. 
Това е предложението ми. Един въпрос, по 3 точки предложения да участваме в разрешаването на тези 3 проблема. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Колеги, има предложение, да гласуваме по точка 1 от дневния ред акт на Гражданския съвет. Направиха се от г-н Авджийски предложения за текста на акта, който може да гласуваме. 
Има ли други предложения за изменения, допълнения, разширения? 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Аз да разбирам ли, че в съдържанието на предложението фигурира и конкретното Ви предложение за работни групи. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Това е на дамата, но аз го подкрепям. Тоест конкретно по тези 3 точки да има работни групи за срок от 3 месеца. 
МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Съвместни с Висшия съдебен съвет? 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Съвместни с Висшия съдебен съвет, да. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Други предложения за изменения, допълнения. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Предложение, което започва с какви са мерките, които Висшият съдебен съвет ще предприеме, за да се преодолеят следните три сериозни негатива, посочени от Европейската комисия. Първо, необективни и непоследователни дисциплинарни производства. 
Второ, липса на проверка за корупция и търговия с влияние в съдебната власт. 
Трето, политическо влияние върху Висшия съдебен съвет.
Предлагаме на Съвета експерти от Гражданския съвет да помогнат в съвместни работни групи за намирането на решения в следващите 3 месеца на тези 3 проблема. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Конструктивно е предложението за  създаване на съвместна работна група, която да работи по въпросите за дисциплинарните производства срещу магистрати, като е необходимо  дейността по изменението на Закона за съдебната власт да е приоритетна, защото дисциплинарната дейност на ВСС в цялост трябва да бъде уредена на законово ниво. И сега е моментът, когато трябва да се работи активно. 
СТЕФАН ПЕТРОВ: Не е работа на Висшия съдебен съвет. Корупцията и търговията с влияние са престъпления и си има органи, които се занимават с това. Висшият съдебен съвет не може да излъчва органи, които да разследват. Няма такива функции. Има си компетентни органи.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Напротив. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Колеги, моля Ви, един по един. 
Моля Ви, слушайте внимателно като се правят предложения. Господин Авджийски каза нещата, отразени в Доклада и ги изброи. В Доклада се говори за такива явления, това не означава, че тях ги има и че ние ще се съгласим с тези твърдения. Това, което той поиска, доколкото разбрах, е да може една работна група да получи по-разширена информация, за да вземе по-задълбочено становище по тези въпроси. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: То самите работни групи ще определят и ще решат. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Има ли други становища по предложението за акт на Гражданския съвет и неговата формулировка? Няма. 
Пристъпваме към гласуване на предложението. Който е съгласен с така направеното предложение, моля да гласува. 
"За" – 3. "Против"  - 6. "Въздържали се" – 1. 
Това предложение не се приема. 
С това приключваме точка 1 от дневния ред и минаваме към точка 2. 
Искам да направя предложение да разгледаме сега точка 3, тъй като членовете на ВСС и от АВСС, които ще вземат отношение по нея, имат определени и други ангажименти. Надявам се, не възразявате. По така направеното предложение моля да гласуваме. Точка 3 да стане точка 2 и да я разгледаме сега. 
"За" – 10. "Против"  - няма. "Въздържали се" – няма. 
Приема се. 
Точка 3 - Запознаване на членовете на ГС с доклада на експерта от АВСС и със становища на членове на ВСС относно обществената поръчка за сключване на застрахователния договор от 2015 година.
Тази точка беше поискана от Асоциацията на прокурорите специално за включване, имаме я днес в дневния ни ред. 
Може би първо становището на администрацията на Висшия съдебен съвет и след това ще направим обсъждания. 
КРАСИМИРА ВАСИЛЕВА: Благодаря Ви. 
Аз съм авторът на доклада, който Ви е бил изпратен и с който сте се запознали. Той беше подготвен за вътрешно запознаване на членовете на съответни комисии, но така или иначе излага хронологията на случилото се във връзка с провеждането и възлагането на тази обществена поръчка. Абсолютно хронологически, подредено, описва обстоятелствата, фактите, които всъщност доведоха до сключването на този договор за застраховка. Аз се радвам, че тук има представители на работната група, които участваха при изработката на документацията – г-жа Илиева беше част от нея и има поглед върху работата по изготвянето, знае колко време отне и колко усилия и всъщност желанието и намерението на Висшия съдебен съвет да отговори на всички изисквания на застрахованите лица, така че техните интереси да бъдат добре защитени, аз смятам, че това беше направено и в крайна сметка ние възложихме една обществена поръчка с изисквания, които може би не кореспондираха с прогнозната стойност на поръчката. И това доведе до нейното прекратяване в един момент, тъй като нямаше достатъчно интерес, а пък избраният изпълнител се отказа от възможността да сключи договора, заради което пък загуби своята гаранция за участие в размер на 17 хиляди лева. Няма да преразказвам доклада, Вие сте го чели. По-скоро някои коментари по доклада на Асоциацията на прокурорите да направим, защото аз не се съгласявам в голяма степен с това, което е изложено в тяхното становище и бих могла да коментирам абсолютно всяка една критика по него. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Аз бих искала да поставя въпроса така. 
Първо, благодарим на Асоциацията на прокурорите, че чрез пресата ни уведоми за тяхното становище. Ако не бяхме абонирани за вестниците, в които излезе този доклад, може би и досега да не знаехме за становището на Асоциацията на прокурорите, до нас нищо не беше адресирано за наше много голямо съжаление. 
На второ място, искам да кажа, че през цялото време докато подготвяхме окончателния, сключен едва през м. декември 2014 г. договор, Висшият съдебен съвет изключително много се затормозяваше заради това, че не може да отговори на всички изисквания на магистратите и съдебните служители, които са застраховани по този договор. Не можеше да отговори, защото пазарната среда, в която ние през 2015 г. сключвахме договора, беше коренно различна от тази през 2011 г., когато е сключен предходният договор. Предходният договор завърши за застрахователя с общо изплатена сума 3 500 000 лева при вноска от страна на Висшия съдебен съвет 870 000 лева. Ще употребявам грубо цифрите, защото смятам, че те са достатъчно коректно цитирани в доклада. Колеги, надявам се, не вярвате, че при подобна загуба на един застраховател ще се намерят наивници застрахователи, които да застраховат при същите условия при голям брой на застраховани и при застаряваща възраст на застрахованите, ще се включат в тези обществени поръчки. Както се видя при първата обществена поръчка бяха се явили трима застрахователи, от които един-единствен отговаряше на условията. През цялото време ние имахме доброто желание да разширим кръга на кандидатите, за всяко едно недопускане до участие в поръчката сме се консултирали и с Агенцията за обществени поръчки, и с Комисията по застрахователния надзор, въпреки това в първата поръчка остана един застраховател. Този застраховател в резултат на обстоятелството, че не е успял да открие презастрахователна компания, желаеща да се включи при тези условия, се отказа да сключи договора. Времето беше напреднало, знаете колко време преди това работната група е упражнила до постигането до условията, които първоначално бяха заложени, знаете, че всеки изминат месец ни отдалечаваше от първата дата, за която трябваше да сключим договора, би трябвало да знаете, когато изготвяте това писмо, че ретроактивното действие винаги оскъпява цената на този договор. Така че втората обществена поръчка започна при тези условия и след консултации с изключително много външни експерти, които просто ни убедиха, че за тази сума, дори при влошените условия, които ние предлагахме, нямаше да се намерят кандидати и това е факт, защото в офертите на втората поръчка, цената, най-ниската цена, която беше предложена, беше близка до тази, която беше изплатена по предходния договор. И аз смятам, че Висшият съдебен съвет взе възможно правилното решение в този случай, защото беше по-добре да се сключи договора при тези условия, които, включително и за всеки един от експертите и на дирекция „Бюджет и финанси”, и на Правната дирекция, и на членовете на Съвета, не беше завишена, а беше реалистична, беше много по-добре да се сключи този договор, вместо да се отказва и да се връщаме на старите условия, които изискваха много по-висока цена, каквато ние нямаме в бюджета заложена. 
Освен всичко останало, искам да кажа, че всъщност законовите изисквания за сключване на този застрахователен договор, включват по-малко застрахователни рискове, отколкото са постигнати и в момента. Вярно е, че застрахователната сума е по-ниска за всеки един магистрат поотделно, но все пак е по-добре да имаме тези условия, отколкото въобще да ги нямаме. Имам предвид общото заболяване, което не е задължително по закон. Знаете много добре това. Затова и след като видите доклада, се надявам да преосмислите Вашето становище. Не казвам, че застрахователният договор е с по-лоши за застрахованите лица условия, то това се вижда от пръв поглед. Вярно е, че сумите са по-ниски, продължителността на общото заболяване, което е предмет на застрахователния договор е по-голям, но ние твърдим, че това са възможните условия, които можахме да постигнем в този момент. 
Това е, което имам да кажа. 
И между другото Асоциацията на прокурорите е поканена да заповяда и да направи справка за прозрачността, за откритостта и за условията, при които са сключени договорите, изобщо по цялата документация, която всъщност е публикувана на сайта на Висшия съдебен съвет. 
ГЕРГАНА МУТАФОВА: Изключително благодаря, че ни запознахме с този подробен доклад и с механизма и с процеса на сключване на този застрахователен договор. Запознахме се с доклада и искам да кажа, че очевидно становището на Асоциацията на прокурорите в България е оказало своя ефект върху това ние да получим в крайна сметка подробни разяснения относно това как се е стигнало до тези параметри по сключването на новия застрахователен договор и затова да бъдем ние убедени, че Висшият съдебен съвет е направил най-доброто възможно в тази ситуация, за да постигне най-добрите условия при най-добрата цена за магистратите. 
Само ще допълня, че нямаше да се налага Асоциацията на прокурорите в България да излиза със становище относно параметрите на този договор, ако бяхме получили тези разяснения преди сключването на договора и бяхме поканени за участие в работната група по изработването на проекта за сключване на тази обществена поръчка. Аз вярвам, че това в никакъв случай не е някакво злоумишлено действие от страна колегите, които са участвали в работната група, а го отдавам само на краткия срок и приключването на годината. 
Благодаря още веднъж както за доклада, така и за участието на членове на съвета по тази точка от дневния ред. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря на г-жа Колева и на г-жа Мутафова за поясненията. 
Колеги, имате думата. 
СТЕФАН ПЕТРОВ: От името на Камарата на следователите искам да вземе отношение по този въпрос и да направя предложение към Висшия съдебен съвет. 
Този проблем със застраховките не е от 2015 г., той е още от 2011 г. като през последните години при сключване на тези договори до 2011 г. застраховател беше ДЗИ. През 2011 г. те се отказаха, тъй като и те бяха изплатили повече суми, отколкото беше получил по договора с Висшия съдебен съвет. Искам да направя предложение към Висшия съдебен съвет, защото този договор вече е минала работа – при следващия договор, когато дойде времето да се сключва, още от предната година да положи много усилия в бюджета на съдебната власт да залегнат толкова средства, приблизително колкото са изплатени през този период, за да има действително добри застрахователни компании, които да дойдат и да сключат договор с Висшия съдебен съвет при обществената поръчка. 
Това е като предложение. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Имате предвид предложението да бъде оформено като акт на Гражданския съвет и да формулираме текст по този въпрос. 
СТЕФАН ПЕТРОВ: Да. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да, тъй като актовете в последствие следва да се разглеждат от Висшия съдебен съвет, ако предложите формулировка на текст, може да го подложим на гласуване. 
БОЖИДАР КЪНЕВ: Аз имам уточняващи въпроси. 
Направен ли е сравнителен анализ на условията, които бяха сключени в 3-годишния договор, там стои и моят подпис и затова знам много добре как се развиваха събитията при избирането на изпълнител, защото имаше лобиране в ползване на застрахователи, които даже нямаха участие в обществената поръчка? 
Второ, анализът ако е направен по 3-годишния период, ще трябва да подскаже кои събития са натежали, за да бъде оскъпена услугата, и има ли такъв анализ направен, защото той е основата да се водят преговори с потенциалния застрахователен агент, който е предложил офертата? 
Поддържам направеното предложение да се излезе със становище, че не в последния момент трябва да се решават такива проблеми, а най-малко изпреварващо, половин година преди събитието да стане факт, да може да се анализират реалните факти, които са довели до едно или друго оскъпяване. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря на г-н Кънев. 
Има ли предложение за текст за акт на Гражданския съвет. 
СТЕФАН ПЕТРОВ: Предлагаме на Висшия съдебен съвет в годината преди изтичане на застрахователния договор да положи усилия за осигуряване в бюджета на съдебната власт за съответната година да се осигурят достатъчно средства за покриване на застрахователния договор. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Подлагам на гласуване предложения текст. 
Който е съгласен с така формулирания текст относно застрахователните договори, моля да гласува. 
"За" – 11. "Против"  - няма. "Въздържали се" – няма. Приема се. 
Да благодарим на г-жа Колева за участието й в заседанието. 
Колеги, моля за внимание. Преминаваме към т. 3, предишна точка 2, която е изслушване на становища от членове на ВСС по проверката на Етичната комисия за случая „Яневагейт”.
Ще поясня във връзка с какво я включихме тази точка в дневния ред. Не от любопитство толкова, колкото желанието ни Гражданският съвет - като орган към Висшия съдебен съвет, да има информация от първа ръка, тъй като от това, което слушахме и наблюдавахме като коментари, останахме с впечатлението, че има противоречиви виждания по този въпрос. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Това е вярно. Вярно е впечатлението. Напълно. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Господин Калпакчиев иска думата, разбирам. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Вярно Ви е впечатлението, че имаше много противоречиви становища. Заседанието беше публично, пълният стенографски протокол е  публикуван на сайта на Висшия съдебен съвет, така че всеки от Вас може да се запознае със съдържанието на дискусията, с изказванията на членовете на Съвета. Ние с г-жа Найденова бяхме вносители на предложението за възобновяване на проверката от страна на Висшия съдебен съвет с цел да се проверят новите факти, които междувременно - след 14 януари 2016 г., настъпиха във връзка с този случай – нови обяснения, необходимост може би от поредно изслушване на г-жа Ченалова, изискване на допълнителни данни, необходимост от много по-задълбочено мотивиране и обсъждане на материалите. Конкретното предложение, което направихме, а то дори не беше подложено на гласуване – да се публикуват всички материали от проверката на Висшия съдебен съвет, протоколи от изслушване на комисията, други документи, които са представени в рамките на проверката. Обстойно мотивирахме защо правим това предложение, и то не е само  поради Доклада на Европейската комисия. Проверката не е проведена обективно, прозрачно, че е приключила при странни обстоятелства, знаете, това беше заседанието, на което имаше размяна на есемеси между министър-председателя и председателя на ВКС и неустановен член на Висшия съдебен съвет. Ние много държим като членове на Висшия съдебен съвет да сме наясно какво прави прокуратурата по разследването. Никой от нас не знае какво се случва по това разследване, а то е много важно. Ако това разследване приключи така, както приключват повечето от разследванията в прокуратурата за корупционни престъпления, то ние наистина ще сме изправени пред предизвестен отсега доклад, подобен на този. 
Това бяха най-общо съображенията ни, те не бяха възприети от мнозинството във Висшия съдебен съвет. За момента остава да продължаваме да питаме какво върши прокуратурата по това разследване и естествено да се възобнови проверката във Висшия съдебен съвет, тъй като тези решения на Висшия съдебен съвет нямат сила на присъда. 
Това е. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря Ви, г-н Калпакчиев за общата информация. 
Госпожа Петкова помоли да вземе отношение. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Проверката, която се осъществи по случая „Яневагейт” приключи с доклад на комисията по професионална етика и беше докладвана на заседание на ВСС от заместник-председателя на КПЕ г-жа Даниела Костова, която поради отпуск не е тук. Членове на Съвета в тези разговори си направиха отвод. 
Докладът беше обсъден в заседанието на 14 януари 2016 г. и становищата на членовете на Съвета по този доклад ще ги видите в пълния протокол от това заседание, като всъщност се прекрати проверката и се направиха констатации, в която връзка сме поканили г-жа Галя Георгиева, която е член на Етичната комисия и ще Ви запознае с доклада. 
Само да допълня, че на това заседание, за което г-н Калпакчиев говори, се направи искане от двама членове на съвета – г-н Калпакчиев и г-жа Найденова, за възобновяване на тази проверка с оглед новонастъпили обстоятелства, а всъщност това, което беше постъпило допълнително е още един разговор, който изтече след този период и констатациите в доклада, където се казва, че проверката трябва да бъде направена обективно. Но това, което и членове на Съвета изложиха именно при обсъждането на искането за възобновяване - там се разгледа само това, а не самия доклад. Основно беше, че не е в компетентността на Висшия съдебен съвет да извършва такава проверка, той няма тези правомощия и органът, който е компетентен да извърши проверката, е Инспекторатът към Висшия съдебен съвет. Ако обърнете внимание - всичките му правомощия, включително и тези, които с Конституцията  бяха допълнени, и с които се създава една надеждност, че действително с функциите ще се справим както с корупцията, така и с всички етични проблеми, които възникват в съдебната власт, за това тези правомощия са към ИВСС, и в този смисъл бяха и в голяма степен изказванията на членове на Съвета по искането за възобновяване на проверката по „Яневагейт”. 
Що се отнася по доклада, г-жа Георгиева ще Ви запознае с констатациите. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Протоколите от заседанията са публични и мисля, че всички членове на Съвета биха могли да се запознаят с тях и да си съставят свое мнение. 
Единственият проблем, който аз виждам е, че ние отказахме да направим публичен случая за пореден път, което, разбира се, не удовлетворява обществения интерес и в момента в тази връзка има питане по ЗДОИ за предоставяне на пълния набор от документи по проверката, и доколкото практиката на административните органи е и практиката на съда, включително и на Върховния административен съд, че в случая е налице надделяващ обществен интерес, би следвало тази информация да бъде публикувана, с което още един път Висшият съдебен съвет ще изостане от събитията и от интереса на обществото и от дневния му ред. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Мисля, че тук може и Гражданският съвет да помогне с опита и експертизата, които имаме като обществени неправителствени организации. 
Госпожа Георгиева има думата. 
ГАЛЯ ГЕОРГИЕВА: Аз разбрах, че са Ви предоставили доклада и предполагам, че всеки от Вас го е чел и аз няма да препрочитам или да правя преразказ, Вие сте прочели и видели, че сме изслушали колеги, включително председателя на ВКС, главния прокурор - нещо безпрецедентно. Видели сте, че сме изслушвали и всички адвокати, които са споменати до момента на проверката, кой от адвокатите колко пъти е бил търсен. Докладът е много интересен, ще разберете, че ние сме изискали от досъдебното производство, което се води в прокуратурата, извършената експертиза. Това, че някои от членовете, включително и на Съвета, не бяха се запознали към момента, когато правихме проверката и когато внесохме доклада за обсъждане в Съвета, вече е проблем, който всеки може да си го реши и да се запознае. За членовете на Съвета не е имало никаква пречка да се запознаят с абсолютно всички действия, които Етичната комисия извършва. Даже г-жа Найденова и г-н Калпакчиев присъстваха на всички заседания, те ако не се лъжа бяха 7 на брой. 
Изхождайки от това, че сте запознати с доклада, искам само да акцентирам на няколко неща, които правят впечатление. 
Най-напред кога започнаха да излизат тези записи от бившия съдия Румяна Ченалова? На 4 ноември 2015 г. Министърът на правосъдието Иванов получава, както си му е редът, това решение, аз участвах в този дисциплинарен състав и то е публично известно, и веднага след това започват да излизат тези записи, за които Ченалова каза, че разпознава себе си и фактите. Това е много любопитно. 
В хода на проверката и от заседанието, което проведохме на 14 януари, ако не се лъжа, когато имаше един такъв есемес, показан от г-н Лозан Панов, и изхождайки от това, което знам от проверката, аз установих, че всъщност двама души имат телефона на г-н Бойко Борисов – това са Лозан Панов и Румяна Ченалова, която призна, че го има, дори в рамките на шегата, когато я попитах за този телефон, защото е публично известно, че г-н Борисов я прие след като ние започнахме проверките, тя каза, че има телефона и дори предложи да ми го даде, но аз казах, че нямам нужда от този телефон. 
Когато г-н Калпакчиев твърди, че някой от членовете на Съвета е изпратил този есемес този ден, когато ние сме се занимавали с този доклад от проверката, аз мисля, че той трябва малко да преосмисли становището си, защото, първо, аз лично имам доверие на колегите си и не смятам, че някой от членовете на Съвета е изпратил подобен есемес. Лозан Панов, показвайки есемеса, не ни даде отговор на един много важен въпрос – този препратен му есемес кога е бил създаден? В деня на заседанието или преди това. И за мен остава открит въпросът всъщност кой е авторът на първичния есемес и откъде е дошъл. Освен това Вие знаете с какви технически средства разполагат мобилните оператори. 
Искам да обърна внимание на още няколко факта, по които лично аз си задавам като нормален гражданин въпроси. 
Обърнах Ви внимание кога са излезли разговорите, записите. Когато някой иска да проверяваме факти, нека да бъде така добър да се огледа и да види кой ни поднася фактите. Тук с риск малко да ме обвините в предубеденост, ще кажа, че фактите ни се поднасят от г-жа Румяна Ченалова. Г-жа Ченалова не е от вчера и днес в магистратурата. Тя първоначално в своята биография, която е известна в интернет, е била прокурор. Остава открит факта защо тя е напуснала прокуратурата. В известен период от време г-жа Ченалова е била адвокат. Вие всички сте чели, ако не другаде, поне по медиите, какви прояви има тя като адвокат. Само Ви нахвърлям факти. 
Към момента, когато започват да излизат тези записи, г-жа Ченалова освен че е вече уволнена с нашето решение, което, разбира се, не е влязло в сила към настоящия момент, тя е била и обвиняема. Задайте си въпроса – срещу кого се изнасят факти в тези записи? 
Първо, срещу главния прокурор. Главният прокурор стои начело на прокуратурата, която към онзи момент и сега е образувала 3 досъдебни производства на г-жа Ченалова. Е, какво губи тя в качеството си на обвиняема, може да говори всичко и защо да не каже нещо и против главния прокурор. 
Георги Колев. Кой е той? Председател на Върховния административен съд, който обаче подписа предложението за образуване на нейното дисциплинарно производство. Тя трябва да Ви кажа, че е уволнена по 3 предложения, обединени в едно дело и един от предложителите е г-н Колев. 
Ясен Тодоров – също един от предложителите. 
Димитър Узунов – един от  предложителите, но Димитър Узунов има още екстри против него – той вече е номиниран с две ЧХ дела, по които тече процедура. 
Сега очаквам и против мен нещо да се случи, макар че то вече се е случило, защото и аз съм подсъдима по ЧХ дела, едното от които е прекратено, а другото продължава да се движи. Чакам да бъда редовно призована, защото три пъти потърсена тук, на този адрес, и преди това два пъти, не са ме намерили и не е спазена по никакъв начин процедурата да бъда призована. Аз, която съм член на Висшия съдебен съвет, представете си. 
Делата против мен и против г-н Димитър Узунов са заведени в последния ден, когато изтича 6-месечният срок госпожата да има възможност да заведе тези дела. Тъй като по едно от делата и аз съм подсъдима и аз ще си позволя да кажа някои неща, защото съм си подсъдима и мога и аз да говоря като г-жа Ченалова и да кажа някои неща в повече, които до момента никой не ги знае. 
Искам да Ви обърна внимание на следното. Госпожа Ченалова е опитен юрист и добре познава процеса, за нея е много ясно, че тя не може да избегне от фактите по дисциплинарното уволнение, но тя може да атакува това дисциплинарно уволнение, създавайки процесуални доводи, които тя впрочем е изложила и в жалбата си пред Върховния административен съд. Там са публични делата, отворете нейната жалба, вижте какво е написала. Включително се е позовала и на тези ЧХ дела, с които ние с г-н Узунов - като предложители, се сдобихме. Така възприемам нейните действия. 
Друго какво бих могла да Ви кажа и да Ви обърна внимание. 
Като започнах с това, че г-жа Ченалова познава съдебната система от много отдавна, още по времето, когато е била прокурор и добре знае някои неща, в които предполагам, че самата тя е участвала и като е била в близки взаимоотношения с другата обвиняема и вече подсъдима и в дисциплинарни производства Владимира Янева, защо чак след 4 ноември 2015 г. тя реши да предостави на обществото тези факти, които е знаела и тези записи? Тя сега ли научи някои неща, питам аз? Или отново иска да си угоди на дисциплинарното производство? Искам да Ви кажа, че в хода на дисциплинарното дело, по което аз участвах, на мен ми беше поискан отвод както от г-жа Ченалова, така и от процесуалния представител на Министерството на правосъдието г-н Петко Петков и аз недоумявах защо. Но после си дадох отговор защо. И докато ние сме разглеждали и сме събирали доказателства и е текло едно дисциплинарно производство, което така да се каже стана много шумно и обществено достояние имаше, всъщност зад гърба на Висшия съдебен съвет, са създавани едни такива процесуални основания, които евентуално биха могли да доведат и до отмяна на дисциплинарното уволнение. Това мисля аз. 
Ще се върна на тези прословути записи. Те са незаконни и моля Ви не правете аналог със записите, които бяха по дисциплинарното дело на г-н Камен Ситнилски, тъй като това са записи от законно разрешено и проведено СРС, не правете аналог и със записите по случая „Кокинов”, там Кокинов призна разговорите. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Ченалова също призна записите. 
ГАЛЯ ГЕОРГИЕВА: Един момент, чакайте, да не се прекъсваме. Нека да кажа и аз какво мисля. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Само ще помоля малко по-кратко. 
ГАЛЯ ГЕОРГИЕВА: Ами добре, това е в общи линия. С колегата Калпакчиев сме водили много спорове. Това не означава, че мислим в различни посоки или че имаме някакви кой знае какви противоречия, нито с останалите колеги. Да се внушава, че Висшият съдебен съвет едва ли не е разтърсван от някакви сериозни противоречия и ще се разпадне отвътре, това също е недостойно. И нещо друго. Моля Ви обърнете внимание, че записите излязоха тогава, когато Европейската комисия трябваше да дойде тук да проверява и да напише Доклада. Това случайно ли се прави? Помислете по тези въпроси, недейте да се поддавате само на журналистическия натиск, защото то си беше натиск. Защото никой до момента магистрат, който е бил уволнен с такива нарушения, които бяха изнесени и Вие ги знаете, не е получавал чак пък такъв достъп до медиите. Това не Ви ли кара да се замислите защо, кой и за какво го прави? Кой има интерес от тези конфликти, от тези скандали в съдебната система, защото това са едни скандали и тези скандали дори водят до това, че ние се уморихме от тези скандали. Те отнемат толкова време, че чак някои основни неща, които трябва да свършим, ние се задъхваме и не можем да ги свършим тези неща. Защото непрекъснато се настройва обществото – срещу Висшия съдебен съвет и срещу съдебната система. Това е било моето становище в комисията, в Съвета и тук, пред Вас, като представители на обществеността. Моля Ви, мислете и не се доверявайте на внушения. Аз мисля, че тук присъстват сериозни хора и могат сами да си направят анализ по някои факти, които може би дори да не знаете. Но, разберете, ние не можем да изнесем експертизата на прокуратурата публично, ако наблюдаващият прокурор не ни даде съгласие. Това е недопустимо да стане.
И нещо друго. Тук сега се набляга на една експертиза, която била направена от „Биволь”, някъде от някакъв латвиец, лаборатория или нещо такова. Чакайте, познаваме ли го, знаем ли го кой е и какъв е, има ли лиценз, как е направена тази експертиза? Ние си имаме тук прокуратурата, която по правилата на НПК събира доказателства. Защо трябва да пренебрегваме действията на прокуратурата и защо трябва непрекъснато да омаловажаваме действията на прокурорите и следователите. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря госпожо Георгиева. 
Ние няма да взимаме решение по същността на това, което е възникнало като проблем, включена е точката в дневния ред за да можем да помислим всички заедно как да направим така, че действайки, включително и в нашата организация и при общуването ни с Висшия съдебен съвет, веднъж да бъдем информирани, и втори път – да бъдем доколкото можем полезни. 
Госпожа Найденова иска думата, заповядайте. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Имаше две групи становища и е важно да се знае как протичат тези проверки, защото самата цел на създаване на Гражданския съвет беше тук да се взима отношение по важни въпроси на съдебната власт. 
Проверката, която е тема на днешната точка от дневния ред, беше важно да бъде задълбочено изпълнена. 
На 26 ноември 2015 г., докато все още течеше, направих предложение Висшият съдебен съвет да обсъди въпроси по нейното протичане, тоест какво да бъде изяснено в рамките на тази проверка. Това беше заседанието, в което се обсъждаше и една публикация в електронна медия, чието заглавие беше малко подвеждащо – какво е искала Европейската комисия. Моето предложение беше отложено до приключване на проверката на Етичната комисия. Така че тези въпроси, които трябваше всички членове на Висшия съдебен съвет да си изяснят какво точно ще се проверява, на практика не бяха разгледани преди проверката да приключи. Това е протоколът от 26 ноември 2015 г., всеки може да го види, гласуването е по т. 92. 
Приключване на работата на Етичната комисия по случая беше внесено като допълнителна точка, първото заседаване на Висшия съдебен съвет на 14 януари 2016 г., повтарям, допълнителна точка. Важността на тази проверка и резултатът от нея, беше поднесен като допълнителна точка. Аз за себе си не получих яснота кое налагаше тази спешност, това разглеждане като допълнителна точка. Не искам да бъда подозрителна, не искам да се развива теория на конспирациите и да правя връзки кое кога излиза, но в същия ден, на 14 януари, Софийски градски съд приключваше разглеждането на първа инстанция на наказателното производство по т. нар. дело „Червей”. И на следващия ден беше четена присъдата. Аз не правя връзка, надявам се, че няма такава, но бързината, с която беше разгледана, всички знаете и от медиите какво се случи в това заседание. 
Тук ми се иска да отворя една скоба за присъствието на министър-председателя. Висшият съдебен съвет гласува с нарочно решение министър-председателят да присъства на заседанието, това е съгласно изискванията на правилника. Така че имаше такова съгласие от членовете на Висшия съдебен съвет, мисля, че само председателят на ВКС се въздържа, изрази се становище защо, останалите членове на Висшия съдебен съвет гласувахме положително за това министър-председателят, който беше заявил вече желание да присъства, да заповяда. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Ето затова е хубаво да обсъждаме такива точки, защото сега го разбираме. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Този факт ми се ще поне Вие да го знаете, защото присъствието на министър-председателя на заседанието беше абсолютно в съответствие с правилника за работата на Висшия съдебен съвет. Така че нека поне Вие да не оставате с впечатление, че той е едва ли не връхлетял, смутил работата ни, ние сме си объркали дневния ред, имали сме и други случаи. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Извинявам се за прекъсването, но г-жа Георгиева помоли да каже още нещо в допълнение, понеже трябва да излезе. 
ГАЛЯ ГЕОРГИЕВА: Само едно изречение като тема за размисъл. Така като си върнах назад фактите, установих, че г-н Бойко Рашков дойде да ни занимава с темата за проверката на СРС-ата веднага след отстраняване на г-жа Ченалова на 22 януари 2016 г. след като я отстранихме. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Не може без разрешение да влиза. 
ГАЛЯ ГЕОРГИЕВА: Да, пак с разрешение, но инцидентно вечерта министър Иванов се обаждаше на всеки член на съвета да го убеждава, че на другия ден трябва да се съгласим да чуем Бойко Рашков. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Министър-председателят също инцидентно беше. 
ГАЛЯ ГЕОРГИЕВА: Да, аз и за него казвам, че е инцидентно. 
И другото нещо, което искам да обърна внимание и да кажа като факт, то е публикувано някъде и по медиите, затова си позволявам да го коментирам. Аз като видях разпечатката на г-н Лозан Панов, видях, че във времето откакто си показа есемеса до идването на министър-председателя, той е имал обаждане...
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Не е вярно. 
ГАЛЯ ГЕОРГИЕВА: Ама вижте го, то го има при главния секретар. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Не, чакайте, сега ще Ви кажа. 
ГАЛЯ ГЕОРГИЕВА: После ще им кажеш на хората. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Ти ме репликираш в момента. 
ГАЛЯ ГЕОРГИЕВА: Не те репликирам, аз имам думата и не ми е отнета. 
Вижте разпечатката при главния секретар на Лозан Панов и вижте кой се е обаждал на премиерския телефон, аз го нямам, нито го знам кой е, просто ми казаха кой е. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Обадил се е след като е получил есемеса, той го каза публично. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Ние няма да правим разследване, да се придържаме към формата за информиране. 
ГАЛЯ ГЕОРГИЕВА: Това са интриги и скандали, които целят да ни пречат да работим. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Не е интрига, това са факти. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Много Ви моля, колеги, друг път ще проверяваме ораторските си способности. 
Госпожа Найденова, моля продължете. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Нека да завърша, защото се казаха някои факти, които не са верни. 
Ако двама души самостоятелно мислят нещо и това нещо съвпада, означава ли, че тези двама винаги са в сговор? Защото и такива неща се говореха покрай тези случаи. Това ме навежда на следния извод. Ако тези, които казват, че двама, трима или повече хора мислят и говорят едно и също, са в някаква сговорна дружина, означава, поне за мен, че този, който го говори, някак той самият го приема това за нормално като повече или по-малко човешка реакция. Това, което искам да кажа е, че когато говоря за себе си, изразявам някаква позиция и тя е такава, защото аз я мисля. Ако тя съвпада с позицията на други хора, добре. Но нищо повече от това. Смятам, че всеки един, който заема позиция, с която упражнява някакви правомощия спрямо останалите, взима решения спрямо една голяма група от хора, трябва открито да споделя своята позиция без да се притеснява дали тя ще бъде споделена и от други хора. 
Връщам се на фактите. 
Да, по отношение искането ми предварително да се изяснят всички параметри на проверката, беше за да има предварителна яснота тя докъде ще стигне и тъй като това не се случи, Съветът отложи разглеждането на моето предложение и то стана безпредметно след 14 януари, стана безпредметно и след предпоследното заседание за възобновяване на проверката, остана възможността други членове на Съвета, които не са членове на Етичната комисия, да присъстват на нейни заседания. Разбира се, аз не съм присъствала на всички, присъствах може би на 2 заседания, цитирам по памет. 
Имаше едно заседание на Етичната комисия, на което беше направена забележка на останали членове на Висшия съдебен съвет, които не са членове на комисията, че много й смущават работата с питания и изказвания и бяхме помолени да излезем от това заседание на Етичната комисия, за да може тя да си проведе гласуванията по точките и да не смущаваме работата им. Предвид и факта и начина, по който в недостатъчна дълбочина на провеждане се извърши проверката от Етичната комисия, аз за себе си реших, че не е нужно да присъствам на всяко едно нейно заседание. Изразих на заседанието на 14 януари своето виждане, че проверката не е пълна, че тя се доверява на едно заключение, експертиза по досъдебното производство, с което в интерес на истината възможността всеки от членовете да се запознае, беше дадена в почивка на самото заседание на 14 януари, това също се вижда от протокола, който е публикуван, оказа се, че тя е доста тайна, включително представлява и някакъв секретен материал и за самите членове на Висшия съдебен съвет. Смятам, че това най-малкото е несериозно отношение от едни членове на Висшия съдебен съвет към други, но това го оставям като страничен въпрос. 
Тази експертиза, на която докладът, с който малко по-рано г-жа Георгиева Ви запозна накратко, на нея Етичната комисия се базира, за да приключи проверката, като приема, че от тази експертиза излиза, че записите са манипулирани, нарязани на части, а доколкото си спомням автентичността на гласовете на участващите не беше поставена под съмнение, но тази експертиза, тези, които се занимават с наказателно право със сигурност ще разберат моето съображение, трябва да е назначена от органа по досъдебното производство, в случая прокурора, за да можем да кажем ние като административен орган, който я е изискал, да стъпим на нея, ние трябва да сме сигурни, че този орган, който я е назначил и я е възприел като достоверна, това е принцип във всеки един съдебен процес също, не само досъдебното производство. Ние към дата 14 януари 2016 г. нямахме яснота дали точно тази експертиза, послужила за основание на Етичната комисия да прекрати проверката, е възприета като пълна, обективна, достоверна от органа по разследване в досъдебното производство, тоест органът, който я е назначил. Тази яснота я нямахме. По тази причина моето съображение беше, че тази експертиза не може да послужи за такъв финален извод, защото е възможно тя да не бъде кредитирана от разследващия орган, тя е възможно да бъде допълнена, разширена и може и да не бъде възприета, може да бъде възложена изцяло нова експертиза. Това мен ме възпря от безкритично приемане на предложеното заключение на Етичната комисия и не подкрепих в гласуването предложеното решение проверката да приключи със заключението, че не е констатирано извършване на нарушения, защото дори самите събрани доказателства в хода на тази проверка не бяха достатъчно. 
И много други неща биха могли да се кажат, но мисля, че това е достатъчно. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря на г-жа Найденова. 
Господин Авджийски изрази желание да вземе отношение. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Ще изразя мнение по устния доклад на г-жа Георгиева. 
Но преди това едно несъгласие със становището на г-жа Петкова, че всъщност проверката по „Яневагейт” не би трябвало да бъде в правомощията на Висшия съдебен съвет, а по-скоро на Инспектората. Не съм съгласен с това становище, и на Висшия съдебен съвет и по-точно на Етичната комисия е правомощие, тъй като в данните, които са в разговорите има доста информация за това, че има намеса на друга власт в работата на съдебната власт. Знаем, че в Етичния кодекс има няколко раздела, които се занимават именно с влиянието на други власти към съдебната власт и затова, че Висшият съдебен съвет, чрез своята Етична комисия, е органът, който следва да защитава магистратите и въобще съдебната власт от намесата на други власти, тоест да гарантира независимостта. Така че Висшият съдебен съвет правилно е започнал да се занимава по същество с тази тема. 
Другият аргумент е, че ако не е работа на Висшия съдебен съвет да се занимава с тази тема, защо се е занимавал? Тоест той започва проверка по същество, а не казва, че е недопустима тази проверка или тези данни. 
Но по-скоро по изказването на г-жа Георгиева е мнението ми  и то е, че в нейните устни мотиви, които тя изрази, надявам се такива да не са в самия доклад, поне аз видях единствено евентуални, тоест изразяване на мнение относно евентуалните мотиви на г-жа Ченалова да направи тези изказвания в разговорите, и някои конспиративни тези относно въвлечеността на г-н Христо Иванов и на г-н Лозан Панов, но по същество този доклад или по-скоро мнението на Висшия съдебен съвет би трябвало да бъде относно съмненията в обществото и това, което казват и някои от членовете на Съвета, че проверката е непълна и незадълбочена. Тоест не какви са мотивите и дали на тези данни в разговорите може да им се гласува доверие, а дали са проверени самите данни, независимо каква е г-жа Ченалова и какви са нейните лични характеристики, дали тези данни, които произтичат и от изявления на г-жа Ченалова и от г-жа Янева, са проверени всестранно, пълно и задълбочено. 
Също така напомням за това, че данни за намеса на изпълнителната власт в работата на съдебната власт има публични и от изказванията на г-н Цветан Василев. Сега ще излезем с аргумента, че и той е обвиняем, но имаме данни за намеса на изпълнителната власт върху съдебната и за вътрешна незаконосъобразна намеса в съдебната власт и от г-н Бойко Атанасов. Тоест от 3 различни източника имаме едни и същи вид данни за проблеми в съдебната власт с нейната независимост. 
Само да напомня, че не може по този начин сериозни органи като Висшият съдебен съвет, Етичната комисия, прокуратурата, публично, а не в свои актове, да отхвърлят априори такива източници и ще напомня, че макси трайла в Италия през 1992 г. се основава най-вече на показанията на един от членовете на сицилианската мафия, а именно Томазо Бушета, върху които показания са осъдени над 300 лица, членове на сицилианската мафия, членове на парламента, политици, магистрати, тоест ние отхвърляме данни от 3 различни лица, две от които, да - обвиняеми са или подсъдими, едното не е, напротив, той е отвътре от системата, с аргументите, че те по принцип имат мотиви да лъжат в тези свои показания. Е добре де, но и г-н Бушета, най-известното дело в Италия, и той най-вероятно е имал мотиви да лъже или да свидетелства по определен начин, но тези негови изказвания са били проверени пълно, всестранно и обективно. Именно това остана като усещане в обществото, че няма пълна, всестранна и обективна проверка на  данните от „Яневагейт”, възприела го е Европейската комисия. 
Така че не можем да си позволим с лека ръка да отхвърляме по този непрофесионален за мен начин такива показания или такива данни и да отхвърляме и становищата на Европейската комисия отново с лека ръка като недобронамерени или не изцяло реформирани становища. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря Ви. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Само за сведение на г-н Авджийски – той би могъл да вземе становището от публикацията на сайта на Висшия съдебен съвет и да се запознае с него. 
Също още едно нещо. Това, което г-жа Галя Георгиева днес сподели не е обсъждано, обсъждани са действията на Етичната комисия и какво тя е успяла да свърши. Това становище на Етичната комисия, приключило с едно обобщение, аз съм подписала с особено мнение по т. 2, в която е казано, че проверка на съдържанието на разговорите не установява нарушение на Етичния кодекс. Не се съгласих с това становище, считам и такова становище взехме на заседанието на 14 януари, че ние не успяхме да съберем всички релевантни данни, да не ги наричам доказателства, защото във фазата на една такава предварителна проверка те нямат процесуално качество. 
В момента, в който Етичната комисия работи само се споменаваше възможността присъствалото лице на разговора да е адвокат Мондешки. По-късно с много голяма доза достоверност се потвърди, че действително адвокат Мондешки е присъствал на тези разговори. Ние него до този момент не сме изслушали или разпитали, ако бъде в рамките на едно дисциплинарно производство. Той не е задължен, но така или иначе...
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Не е бил поканен. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: При възстановяването на проверката това беше едно от възможните нови доказателства. Едно от новите възможни доказателства, беше да се съберат разпечатки от водени разговори, включително от приложението Вайбър. Такива не са събрани и ред други неща, с които няма смисъл да Ви занимавам, но считам, че тази проверка е изключително важна, защото като резултат тя би могла да изчисти имената на колегите, които се споменават в тези разговори или пък обратното, ако наистина се установи някакво нарушение, просто съветът да излезе с едно чисто лице пред цялото общество. А сега недомлъвките при проверката на практика рушат авторитета на Висшия съдебен съвет. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Именно. Благодаря. 
Господин Кънев искаше думата. 
БОЖИДАР КЪНЕВ: Първо, смятам, че трябва да благодарим за взетото отношение от всички членове на Висшия съдебен съвет, които са участвали и според мен обективно, всеки от своя поглед и участие се изказа по отношение на проблема и затова изцяло смятам, че ще се обединим и към това, че е имало основание да бъде включена тази точка в дневния ред, защото получихме действително една обективна информация, а не тази, която се разпространява по един или друг начин в публичното пространство. 
Аз искам само да отбележа и да обърна внимание на членовете, че това, което се разисква по случая „Яневагейт” е върхът на айсберг. Какво стои под водата все още е мътно и неясно и на самите Вас, както усещаме от изказванията, а и така и на широката публика. Историите не са започнали от тези разисквани верни, неверни, съществуващи, несъществуващи записи, а са много в годините назад. И първата година за мен е 2006 г., когато едни прословути дела, водени от г-жа Янева, засегнаха общественоважни проблеми и бяха меко казано смачкани, защото тогава се доказа, че тя има определена заинтересуваност. Оттам нататък наслагванията във времето нормално е да доведат до това, което се получава и което днес узнахме. 
Висшият съдебен съвет все пак е орган, макар и неразследващ, макар и не с основание да взема решения, но с големите възможности чрез Инспектората да установява обективната истина, а за мен това все още не е направено. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря на г-н Кънев. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: И аз Ви благодаря, защото действително мъдро сте разбрали кой трябва да се занимава. Тук не е въпроса да се прави проверка и то в рамките на една ограничена компетентност и естествено, че още с възлагането и започването на такава проверка, когато няма достатъчна компетентност, тя ще бъде обречена на такъв резултат. Изисква се и от Европейската комисия задълбочена проверка с всички процесуални средства. Такъв орган има създаден, към който би трябвало да се обърне, да се сезира, той ако трябва да се самосезира или ако трябва Гражданският съвет да изиска от него да направи тази проверка с всички правомощия. Те са уредени в голяма степен в закона и в правилника, докато правомощията на Инспектората са уредени в Конституцията и именно тези правомощия за етичните правила и етичното поведение на магистратите са там. Аз не мога да разбера защо бягаме от това компетентният орган да извърши такава проверка, а възлагаме на етичната комисия, която не би могла въз основа на данните да излезе със заключение.
ДОЙЧИН БЛАГОЕВ: Нищо не може да направи Етичната комисия. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Колеги, моля за внимание, времето много напредна. Ще ви предложа да процедираме така. Ще чуем и г-жа Найденова, но нека да обърнете внимание и на моето предложение. 
Да продължим обсъждането на тази точка, включително да помислим и за акт на Гражданския съвет по този въпрос на следващото ни заседание, за когато да отложим и следващите две точки, които са предвидени в днешния дневен ред, за да не отидем на варианта да ги претупваме. 
 СОНЯ НАЙДЕНОВА: Само няколко думи към изказването на г-жа Петкова. 
Когато започна проверката имаше предложение от г-н Панов тя да се извършва не от Етичната комисия и всички във Висшия съдебен съвет се съгласихме, че тази проверка е в правомощията на Етичната комисия. Разписаните нови правомощия на Инспектората в момента няма как да бъдат изпълнявани от него. По същата причина и Висшият съдебен съвет в момента при наличие на конституционна норма да работи по кадрови и дисциплинарни въпроси в две колегии, работи в целия си пленарен състав. За да може Инспекторатът да осъществява тези свои нови правомощия, възложени му с Конституцията, начинът, по който те следва да станат, следва да се фиксира на законодателно ниво със Закона за съдебната власт и оттам нататък с вътрешен акт. Така че на мен ми се струва, че в случая в този момент Инспекторатът не би могъл да извърши тази проверка, още повече би следвало за в бъдеще много стриктно да се разпределят и разграничат правомощията на Инспектората и на Висшия съдебен съвет, защото не всичко ще отиде в правомощия на Инспектората, поне по моя прочит. Там се говори за проверките за почтеност, там се говори за декларациите за имотно състояние, за конфликта на интереси. Но другата част от правомощията, които в момента има Висшият съдебен съвет, те остават тук. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря на г-жа Найденова. 
Продължаваме нататък. Предложение има точка 2, 4 и 5 да бъдат отложени за следващото заседание. Точка 2 да бъде приключена в момента, точка 4 – одобряване на годишния ни план на база на насоките, които приехме, и точка 5 – обсъждане на пътните карти. 
Точка 6 е кратка, поради което бързо бихме могли да приключим. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: По повод на отлагането на точките апелирам и искам да обърна внимание, преди около 2 години имахме подобна ситуация с включване на много и обемисти точки в дневния ред за работата на Гражданския съвет, и още тогава бяхме решили да се прави някакъв по-поносим дневен ред. Изненадан съм, че тук изведнъж сме поставени пред 6 точки, почти всички от които са изключително важни и обемни, а една от тях е с няколко подточки. Много моля при следващите заседания да не се допуска такова нещо, защото прави работата на Гражданския съвет неефективна. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Добре, благодаря за отправената забележка и тъй като дневният ред се публикува обикновено преди заседанията, подобни становища ако има, нека се изразяват предварително. 
Който е съгласен с предложението да приключим точка 2 и да отложим точка 4 и точка 5 от днешния дневен ред за разглеждане в следващото заседание на Гражданския съвет, моля да гласува. 
"За" – 10. "Против"  - няма. "Въздържали се" – няма. 
Преминаваме към точка 6 от дневния ред. 
Има решение на ВСС за утвърждаване на кандидатурата на Института за пазарна икономика като член на Гражданския съвет, предполагам сте запознати? 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Да, благодаря, даже го получих писмено. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Това е за информация на членовете на Гражданския съвет. 
Предложенията за допълване на правилата са следните, което обсъждахме и на миналото заседание във връзка с този съвет, който е в Министерството на правосъдието дали не е разумно да приемем, че организациите, членуващи или кандидатстващи за членове на Гражданския съвет също да имат 5-години професионален опит в сферата на правните дейности. Такова предложение има. 
ГЕРГАНА МУТАФОВА: Ние имаме становище по тази точка. 
По тази точка предния път взехме отношение, тя беше поставена на дневен ред, когато трябваше да приемаме Института за пазарна икономика. Нашето становище е отрицателно по този въпрос, доста колеги се присъединиха към нашето становище, че не следва да има ограничение относно организациите, които ще се приемат в Гражданския съвет с така наложени 5 години професионален опит в сферата на правосъдието. Още повече, че изречението 5 години професионален опит в сферата на правосъдието може да бъде тълкувано по най-различни начини. Не искаме да правим препратка към Съвета за съдебна реформа в Министерството на правосъдието, всъщност не виждаме защо се прави препратка към него.
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Не е препратка, аналогия е. 
ГЕРГАНА МУТАФОВА: Аналогия, добре. Не виждаме аналогията, която се прави със Съвета за съдебна реформа, който е натоварен със съвсем различни задачи и функции и те са създаване на работни групи по различни теми за изменение на Закона за съдебната власт и имат съвещателна функция по законодателната инициатива на Министерството на правосъдието. Нямат нищо общо с функциите на Гражданския съвет. Ние потвърждаваме нашето становище от миналия път и предлагаме тази точка да не се приема. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Моето становище напълно се покрива със становището на Асоциацията на прокурорите. Този текст е рестриктивен, съвсем друга е целта на Гражданския съвет, която е да запознае Висшия съдебен съвет като управленски орган със становището на обществото най-общо казано. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря на г-жа Карагьозова. 
Ще Ви обясня какви са мотивите. Една организация, наречена „Движение за защита на гражданите и държавата” кандидатства да стане член на Гражданския съвет, като в предмета си на дейност тази организация е записала „организиране на граждански групи за оказване на натиск при решаване на въпросите...”... Получили сте документите, аз ги изпратих на всички. Тоест мисълта на тази точка е да се намери по някакъв начин разумната граница на организации, които могат да попадат тук, защото не може или по-скоро не би следвало да сме с безкрайно широк спектър на общуване. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Мотиви в тази насока спокойно могат да се кажат при обсъждането дали да бъдат приети или не. Но да въвеждаме такъв един праг не мисля, че е оправдано. Ще е негативно послание към обществото и към други организации. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Госпожа Найденова. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Има изработена регистрационна форма от Комисия „Публична комуникация” и когато обсъждахме постъпилите заявление си спомням, че изключихме някои от кандидатстващите организации, като преценихме, че не е достатъчно те в устава си да са писали, че извършват някаква дейност, а следва и да докажат, че имат някакъв опит с работа, с проекти, с обществена дейност в подобряване качеството на правораздаването. Имаше една организация, която такъв профил искаше да обоснове с това, че е завеждала еди-колко си жалби в административния съд. Ние приехме, че това не е достатъчно, че тя не отговаря на изискванията на регистрационната форма и така предложихме. Имаше и една организация, която дори обжалваше решението на комисията, ако не и на Съвета, да не бъде включена и мисля, че резултатът от тази жалба не е в полза на организацията. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря на г-жа Найденова за информацията. 
Има формално предложение за изменение в правилата. Който е съгласен да се въведе такова ограничение до 5 години, моля да гласува. 
"За" – няма. "Против"  - 11. "Въздържали се" – няма. 
Точката отпада. 
Преминаваме по-нататък за допълнение на правилата. Това, което миналия път и с г-жа Найденова коментирахме на предното заседание към т. 5.1. да се допълни текст ”материалите за заседанията на Гражданския съвет се изпращат до председателите на комисиите на Висшия съдебен съвет, които имат отношение към конкретната точка от дневния ред”. Тоест целта на тази точка е това, което ние приемаме да може да стигне до адресатите на обсъжданите въпроси, а не да вървим по дългата процедура през деловодството и т. н. Да е ясно до кого трябва да стигнат материалите от нашите заседания. 
ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА: Много разумно предложение. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Който е съгласен, моля да гласува.
"За" – 10. "Против"  - няма. "Въздържали се" – няма. Приема се това предложение. 
Следващата точка е освобождаване от състава на Гражданския съвет на организации, които не са присъствали или участвали в заседанията повече от 3 пъти. Знаете, че приехме такова изискване в нашите правила. Изпратил съм справка до всички, вероятно сте наясно за кои организации става въпрос. 
Сега ще ги прочета - Институт за модерна политика, Институт за развитие на публичната среда, Институт „Отворено общество”, Сдружение „Програма за развитие на съдебната система”, Съюз на съдиите в България. Съгласно Правилата ни трябва да ги освободим от състава ни. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Колеги, аз имам две притеснения. 
Едното е относно датата 19.06.2015 г. дали има данни и как можем да намерим данни кои са присъствали и кои не са. Това е важно, защото има организации, които предните два пъти не са били и е възможно да не са били и тогава. 
Второто притеснение е, че в правилника пише, че автоматично се изключват такива организации при 3 отсъствия, тоест ние няма нужда да гласуваме дали да бъдат изключени или не, автоматично се изключват. Което означава, че ако на 19 юни 2015 г. някои от организации, включително Българската съдийска асоциация и други не са присъствали, автоматично отново те са изключени. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Не, не е така, това не е вярно. Не четете внимателно правилата. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Внимателно ги чета. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: По предложение на г-н Славов специално включихме тогава „отсъстват или не участват”, тоест допуснахме хипотезата, че някои могат и да не присъстват, но ако са изразили становище или са представили материали... Отсъствието не е достатъчно, то е необходимо, но не е достатъчно условие. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Тоест има такова за 19 юни от страна на всички. 
ГЕРГАНА МУТАФОВА: Вас точно г-н Авджийски коя организация Ви интересува? 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Дали има или няма индикации какво се е случило на 19 юни... 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Интересува ме това, че ако се вземе решение за едни организации, а за други – не сме информирани и затова не взимаме решение, първо, това не е правилно, второ, според правилата не бива да взимаме решение, това е констатация. 
ГЕРГАНА МУТАФОВА: Значи ние констатираме в момента, че със сигурност 3 пъти са отсъствали и не са участвали 5 организации, ако не се лъжа. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Те не са участвали. 
ГЕРГАНА МУТАФОВА: Те много повече от 3 пъти отсъстват. Какъв е проблемът не мога да разбера. Коя организация по-точно Ви интересува дали е присъствала на 19 юни 2015 г.? 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Казах, че има няколко организации, които са с нулички и не се знае на 19 юни дали са били...
СТЕФАН ПЕТРОВ: Другата съдийска организация го интересува колегата. 
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Тази асоциация, която Ви интересува освен че са присъствали многократно, са изразявали и писмени становища постоянно, а са ни упълномощавали и нас и други организации. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Не ме интересува конкретна организация, два принципни въпроса. Това беше пример единствено. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Има предложение, колеги, 5 организации, прочетох ги, който е съгласен за отпадането на тези организации от състава на Гражданския съвет, моля да гласува. 
"За" – 9. "Против"  - няма. "Въздържали се" – 1 (Институт за пазарна икономика). Приема се. 
С това, колеги, изчерпахме дневния ред, като само ще добавя:  
Има една покана с информация за предстоящи срещи на представители на Световната банка по повод на правосъдието, за което искахме да Ви информираме и когато има конкретика по този въпрос, ще Ви изпратим информация с оглед на това, ако някой проявява интерес било да формира становище, било евентуално да присъства на така насрочените срещи. 
Прощавайте, сега разбирам, че има насрочена среща. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Срещата ще е понеделник. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Ние внесохме предложение да формираме работна група от няколко членове на Висшия съдебен съвет, които да комуникират със Световната банка, тя поиска от нас такава комуникация, за нуждите на подготвяне на договори или както се нарича между Световната банка и Министерството на правосъдието. Само, че резултатът от това предложение беше коренно обратен на предложението - Съветът със свое решение отказа да сформира работна група. Впоследствие е пристигнала покана от Световната банка да проведе среща на 29 февруари, което е сега в понеделник, която покана беше резолирана до няколко членове на Висшия съдебен съвет, които отговарят на темите на срещата, както и до останалите членове на Висшия съдебен съвет, който иска да заяви желание за участие. Аз върнах това, което получих, обратно на вътрешната организация, с мотива, че при наличие на решение на Висшия съдебен съвет, с което е отказано сформиране на такава работна група, аз нямам какъвто и да е мандат да се срещам с който и да е от Световната банка. За мен лично този въпрос е приключен. Изпуснахме за съжаление, защото с г-жа Петкова бяхме на едно и също мнение в заседанието, опитахме се да изложим аргументи защо е важно да имаме комуникация със Световната банка, защото тя излезе през 2015 г. с два доклада относно работата на съдебната система. Единият доклад беше основан на разговори неизвестно с кого, изнесени доста манипулативно, фактологически неточно данни относно работата на съдилищата и то само на няколко от тях, и то само относно заповедни производства, имаше доста неточности и смятаме, че е важно да имаме връзка със  Световната банка, за да можем да предотвратим едни такива доклади. Това е институция, на чиито доклади се позовават много други международни организации и източници. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Бих продължила по съобщението, тъй като това е Граждански съвет и би могъл да вземе отношение. Съобщавам Ви за срещата, на която екипът от Световната банка, отговарящ за сектор „Управление и съдебна реформа”, с обсъждане на въпроси по съдебната реформа, ще присъства  от 29 февруари до 2 март. Срещи ще се проведат с Министъра на правосъдието и Висшия съдебен съвет, за да се потвърдят областите за сътрудничество по дългосрочна и краткосрочна съдебна реформа. В тази връзка срещата е предвидена да се проведе на 29 февруари от 14 часа, в сградата на Висшия съдебен съвет. Аз мисля, че Гражданският съвет би могъл да вземе решение, ако има желание, да изпрати представители за участие в тази среща. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Добре, колеги, ако искате да приемем акт, че по принцип организациите проявяват интерес за сътрудничество в тази област и да се уточним какво да кажем - до събота да се уточнят хора, които проявяват интерес за участие и евентуално да ги подадем към Висшия съдебен съвет. 
МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Ние проявяваме интерес. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Може би трябва да информирате за участието си. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Само да допълня, че ние на 1 март имаме среща с представители на Световната банка, като тогава ще им предоставим този анализ за бюджета, който тогава ще бъде готов, може би ще е интересен и за Вас, и следващата седмица ще го изпратим за становища и за публикуване. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Колеги, с това изчерпахме днешния дневен ред, закривам заседанието, като само да уточним: 
Ще взимаме ли решение за следващо заседание кога ще проведем? Има ли предложения по този въпрос? Засега няма предложения. Добре, желая Ви лек ден. 

(12,40 часа)

СЪПРЕДСЕДАТЕЛ НА 			СЪПРЕДСЕДАТЕЛ НА
ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 			ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 
ОТ ВСС 							ОТ НПО
	/п/					 			/п/
СВЕТЛА ПЕТКОВА			ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ

Протоколирал:И. Йосифова
технически сътрудник