ГРАЖДАНСКИ СЪВЕТ 
КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ
ПРОТОКОЛ №27
от заседание на Гражданския съвет към ВСС,
проведено на 15.04.2016 г. 
На заседанието присъстват: 
От страна на неправителствените и професионалните организации: 
Г-н Любомир Герджиков –  съпредседател на Гражданския съвет от НПО (представлява Сдружение „СЕФИТА” и Камарата на независимите оценители в България),  
Г-жа Мария Карагьозова (Асоциация „Форум”),
Г-н Симеон Ананиев (БА ВЛЕК), 
Г-н Владимир Петров (Камара на следователите в България, представлява и Асоциацията на прокурорите в България),
Г-н Стефан Петров (Камара на следователите в България),
Г-жа Миглена Тачева (Съюз на юристите в България),
Г-жа Весела Павлова (Асоциация на българските административни съдии), 
Г-жа Михаела Пенчева (Сдружение за правно развитие „Юстиция”), 
Г-н Любомир Авджийски (Институт за пазарна икономика);
От страна на Висшия съдебен съвет:
Г-жа Светла Петкова – съпредседател на Гражданския съвет от страна на ВСС, 
Г-н Калин Калпакчиев – член на ВСС,
Г-жа Соня Найденова – член на ВСС,
Г-жа Магдалена Лазарова– член на ВСС,
Г-жа Милка Итова – член на ВСС;
 
Заседанието протече при следния дневен ред: 
Точка 1 – Одобряване на годишен план за работата на Гражданския съвет за 2016 г. (отложена от предходното заседание). 
Точка 2 – Обсъждане на пътните карти за реформа на съдебната система (отложена от предходното заседание). 
Точка 3 – Изясняване и регламентиране на отношенията, възникнали във връзка с възлагане и извършване на съдебните експертизи.
Точка 4 – Организационни въпроси. 
(9,40 часа)

ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Уважаеми колеги, нека да започваме. Добре дошли на всички. 
На всички Ви е изпратен дневния ред за днешното заседание, както и материалите, които бяха предвидени към него. 
Преминаваме към точка 1 от дневния ред. Получили сте проекта на годишен план за дейността на Гражданския съвет към ВСС, частично го обсъдихме на предходното заседание. Имате думата сега, ако някой смята, че трябва нещо да се разшири, съкрати или измени. Слушаме Ви. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Колеги, годишният план както са разпределени по месечни срокове темите, го изготвихме и в него влизат всички дейности, които бяха приети с план – програмата за дейността на Гражданския съвет през 2016 г., а така също и допълнително представените предложения за допълване на тази програма.
Сега ни предстои през м. май обсъждане на проeкт на ЗИД на НПК и на Кодекса на административните нарушения и наказания. Това са проекти, които са предвидени да бъдат приети и затова сме ги предвидили за м. май. Времево така предлагаме да е разпределена нашата дейност. 
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: Аз имам няколко принципни предложения. 
Така като се чете годишни план като че ли Гражданският съвет се превръща в някаква работна група, която да обсъжда само законопроекти, а мисля, че не това е целта на Гражданския съвет. 
Второ, може би в предходни заседание, аз за първи път участвам в тази форма, сте обсъждали, но аз лично не мога да разбера какво се крие под това изречение „структурно и функционално изясняване на взаимоотношенията в правосъдната ни система и подходи за нейното оптимизиране”, което трябва да се разглежда през м. април. Това ще бъде някакъв доклад ли, някакви идеи за изменение на Висшия съдебен съвет като структура ли, като функционалност, като правомощия? Някакси ми се виждат нещата написани по-скоро като някакви пожелания, не знам. Не е това целта, според мен, на Гражданския съвет. Отсъства една голяма тема, по която Гражданският съвет трябва да се произнесе и това е бюджета на Висшия съдебен съвет, който трябва да се гледа, когато започне бюджетната процедура, защото виждате в пътната карта, че има едни предложения за програмно бюджетиране, като че ли за пръв път се въвежда това, което не е вярно, защото Висшият съдебен съвет е работил по един такъв проект, но Висшият съдебен съвет ми се струва, че вече от 2 години, ако не и повече е въвел програмното бюджетиране. Плюс 10 съдилища по 1 проект на програмата за развитие на съдебната система и всъщност трябва да говорим за мултиплициране на този подход. Но тук бюджетът отсъства, а това е нещо много важно, което трябва да се включи. 
Като гледаме за м. юли дейността – прилагане на електронни и информационни системи, обсъждане и въвеждане в действие на ЕИСПП. Ние сме я въвели в действие преди много-много години. Не в цялост, но така, както се чете се разбира, че днес го почваме за първи път. 
Същото важи и за м. ноември – въвеждане на алтернативни способи. За пръв път ще въвеждаме алтернативни способи? Или ще изслушаме някакъв доклад на някаква организация, която да ни каже какво е постигнато, в законодателен план трябва ли да се правят някакви промени или само административни? 
Следващата точка – прилагане на комуникационната стратегия? Какво е това? Доклад от звеното на Висшия съдебен съвет, доклад общо за комуникационната стратегия и за медийната политика на органите на съдебната власт. Малко ми се виждат нещата така като отбиване на номер, честно да Ви кажа. Сигурно ще разочаровам много хора с участието си, може да ми е първи и последен път, но ми се струва, че ако искаме нещо да правим, да го правим, ако не – няма смисъл да се събираме всеки месец и тук да си говорим някакви работи, които не е ясно с какъв край са и какъв резултат, което е по-важното. Във всички случи трябва да се включи бюджетът. Ако се почва процедурата, трябва да се включи сега. Защото знаете, че там въобще има проблем, по закон министърът го внася това предложение, иначе се готви от администрацията на Висшия съдебен съвет, исторически принцип – гледаме какво е било миналата година, слагаме още 20-30-50-100 милиона лева в зависимост от това как сме се събудили... Няма го това истинско бюджетиране. А да не говорим пък за оценката на изпълнението на бюджета. Просто това е...
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Значи за м. май да го предвидим. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Нас ни уведомяват кога започва процедурата, но миналата година започна доста рано, защото през м. юли беше изготвен проектът за бюджета.
 ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: По Закона за държавния бюджет процедурата започва през м.март. 
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: Ние няма да правим бюджет, ние всъщност ще гледаме проекта за бюджет, който ще изготви формално Министърът на правосъдието. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Предложение имате ли, г-жа Тачева? 
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: Да, искам да се включи точка в годишния план – обсъждане на проекта за бюджет на органите на съдебната за 2017 г. И след това трябва да има във всички случаи през годината, то ще бъде следващата, отчет за изпълнението. 
Освен това едно последно изречение по годишния план, което е обвързано в  крайна сметка и с пътната карта – обсъждане на проект на кодекс за административни нарушения и наказания. Едновременно с това в пътната карта се предвижда да се направи един анализ за нова наказателна политика, тъй като кодекса за административни нарушения и наказания, той е част от наказателната политика. За мен, първо, трябва да се приеме концепцията за наказателна политика, след това да видим там ще предвидим ли това, което години го говорим – простъпки, престъпления, нарушения и така, да видим какво ще отиде в кодекса за административни нарушения и наказания и какво ще променяме или ще пишем ли нов наказателен кодекс, и тогава вече да пристъпим към този проект. Този проект всъщност е готов от мое време. Не е въпросът сега да го изтупаме и да мине. Ние можехме да го приемем и тогава. Нали идеята да направим една цялостна концепция за наказателна политика и оттам да видим какво ще отиде в административното наказание, какво ще остане в Наказателния кодекс. Струва си, че така там поднесено... А по пътната карта мисля, че се предвижда проект, по който да се вземат едни пари от оперативната програма „Добро управление”, който е с някакъв срок, който трябва първо да направи наказателна политика. Не сме готови според мен или поне трябва да ни е такова становището, ако това нещо ще го обсъждаме. Може да остане така, но трябва да има яснота. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: По този въпрос знаете, че най-стария закон - това е ЗАНН. Той е непълен, знаете колко проблеми има, противоречива практика, особено съдилищата, които се занимават с тази материя. Затова проблемът с кодекса е поставян много пъти, работено е по проекти,  работни групи, ние имаме един готов законопроект, който се обсъжда в правната комисия, така че е хубаво най-малкото да го обсъдиме и в ГС. Ако трябва на съвместна среща - Гражданският съвет съответно с пленума на Висшия съдебен съвет. Ако го сложим някъде накрая на годината или го махнем, това означава, че един много наболял проблем ще остане нерешен във времето. 
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: Колега Петкова, нека да остане ако така или иначе се работи в министерството, аз не знам, че има работна група. Все пак аз изразявам принципната си позиция. Решението е Ваше дали ще се приеме. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Ако разрешите да поясня. Този план не представлява дейности, които се извършват в конкретен месец, имали сме предвид в кой месец се откриват тези теми за активно обсъждане, тоест те ще продължат през целия период до завършването му, което не означава, че няма да бъдат и в следващия период, но мисълта е просто като започваме някаква тема, да почнем с някакви встъпителни документи да работим, след това във времето да се развива. 
Други предложения. От госпожа Тачева две предложения има – едното по отношение на бюджета, другото по отношение на Административния кодекс. 
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: И други, които са чисто редакционни, с това въвеждане. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да, после ще поясним ако трябва. По този въпрос, който сме обсъждали и друг път – структурно и функционално изясняване на взаимоотношенията в правосъдието – това специално е заложено по предложение на сдружение „Сефита” и касае следното нещо. 
Вие прекрасно знаете, че в нормативната ни уредба положенията относно съдебната власт са регламентирани в Закона за съдебната власт, но какво е това съдебна система и в какви взаимоотношения влизат отделните лица по повод на производството на съдебния продукт, там има доста неизяснени неща, които на нас ни се иска да бъдат в по-голяма степен конкретизирани. Лично аз ще споделя своя опит. С много юристи съм контактувал, но досега не съм чул някой да поясни какъв точно е видът на взаимоотношенията, които възникват по повод възлагането на съдебна експертиза. Общо взето се цитират части от нормативни документи, но като характер на отношенията и в Закона за съдебната власт, и в Наредбата за вещите лица еднозначно дефиниране няма. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Този въпрос е теоретичен и е отдавна разработен, поне в наказателния процес. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: И не само. 
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: Това е т. 2 на предходния месец, ако говорим само за експертизите. Другото ми звучи, ако ние ще правим някакъв доклад какво е съдебна система и какво е съдебна власт, извинявайте, това са понятия, които отдавна...
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Е, поне по отношение на съдебната система, ако ни посочите извор на информация ще се радваме, за да можем да се ограмотим. Поради това, че не на всички е в достатъчна степен ясно, мисля, че ако правим нещо, е хубаво да имаме представа за какво говорим и за кои елементи от това, за което говорим провеждаме обсъждане. Все пак трябва да отчетем, че в Гражданския съвет не всичките сме юристи. 
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: И искам да попитам какво ще бъде това – доклад? И кой ще го подготви? Има един годишен план, нямам идея досега как е било, председателстващите подготвят информацията, или тя се подготвя от кого? От някоя организация, която е вносител на точката? 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да, информация би могла да се подготви от някоко организациите като основа за провеждане на обсъждането, но целта е провеждане на обсъждане и формиране на някакво становище, така че да имаме яснота какво правим. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: На срещата на Гражданския съвет с Висшия съдебен съвет се направи предложение от СЮБ за оптимизиране съдебната карта на другите съдилища, включително и административните.
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: По точка 6 нямам бележки. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Нямате бележки, но бихте могли да подготвите като вносител на това предложение материал за обсъждане.
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: Ако е такава практиката, ще преценя съобразно това, което се случи, дали има смисъл да идвам на тези заседания, ако такава е практиката действително, но във всички случаи трябва да има практика кой готви материала за конкретните заседания на Гражданския съвет. И като какво – като информация, като доклад, както и да е, няма значение наименованието. Без да го формализираме...
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Разбираме, че искате повече ред да вкарате в работата, но за целта ако смятате, че е необходимо такова нещо, такъв подход винаги с някакъв материал да започваме, имаме Правила за действие, можете да предложите тяхно допълване по т. 4 от дневния ред на заседанието ни. 
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: Не с някакъв материал. Материал по точката, която днес ще обсъждаме. Ето както е сега примерно тази пътна карта. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: С материал по точката, ако смятате, че всеки път трябва да започва всяко разглеждане. 
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: Защото по точката, която днес ще обсъждаме „Изясняване и регламентиране на отношенията” няма материал, като че ли или поне аз не съм получила. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: По точката за експертизите има представител тук – доцент Ананиев, председател на БА ВЛЕК, който ще ни запознае с материала си. 
СИМЕОН АНАНИЕВ: Да, аз имам подготвено структурирано изказване и ако знаех щях да подготвя и изпратя материала. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Това по точка 3, като стигнем до нея. 
Ако има такова предложение по точка 4 – направете предложение, ако го приемем ще си коригираме Правилата. 
По-нататък, що се отнася до въвеждането на алтернативни способи за решаване на възникнали спорове, тази точка я включихме по искане на СЮБ, на г-н Славов и г-н Герон. 
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: Едва ли г-н Славов е формулирал „въвеждане на алтернативни способи”.
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Нека да приключа изказването. Имах предвид, че говореше за медиацията като дейност, която е подходяща също да се развива и да се обсъжда в Гражданския съвет, поради това я включихме. Ако оттегляте предложението или ако смятате, че трябва да бъде редактирано - правите предложение, гласуваме, приемаме акт и вървим нататък. 
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: Не я оттеглям, но не съм съгласна с формулировката така, както е зададена. Можем да направим преглед на въведените методи за алтернативно решаване на спорове. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Искате редакционна корекция?
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: Да. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Добре. 
Колеги, по плана ни за действие други предложения за изменения, допълнения? 
Благодарим на г-жа Тачева - за първи път е тук, но затова пък твърде активно, в движение навлезе в проблематиката, което ни радва. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Само да добавя нещо. За прилагане на комуникационната стратегия - това го включихме по плана за действие на Висшия съдебен съвет и на Гражданския съвет, ако трябва някакво предложение за редакционни корекции, г-жа Лазарова ще направи. 
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: Доклад по прилагането? Какво ще бъде. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Аз мога да внеса уточнения. 
С решение на Висшия съдебен съвет в годишните доклади на органите на съдебната власт, съдилищата и прокуратура за пръв път ще бъде направено с годишните доклади за 2016 г., тоест следващата година, когато се изготвят докладите за 2016 г. така е предвидено и в самата стратегия, тя беше разработена по ОПАК и там се предвижда годишен преглед на изпълнение на стратегията. Така че Гражданският съвет би могъл да получи информация примерно за това какви са основните насоки на действие, какви са взаимоотношенията, как те се уреждат, какви указания органите на съдебната власт следва да спазват. В момент сме в процес по изграждане. 
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: Значи информация по изпълнение на комуникационната стратегия. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Да, в този вид ще бъде. 
В пътната карта сигурно, сте забелязали, там са предвидени едни анализи на общественото мнение, които следва да се извършат с потенциален бенефициент Висшият съдебен съвет, а другите – Министерството на правосъдието. Така че са две групи анализи на потребителите.  
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: И аз щях да кажа в тази посока това, което каза г-жа Найденова, само че по следващата точка за пътната карта - че в стратегическа цел 6 е посочен като партньор Гражданският съвет за извършване на тези дейности, които засягат комуникациите и връзките с обществото. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: За м. юли имаме за единната информационна система. Все пак точката предлагам да остане като се направи анализ или запознаване докъде е стигнало. 
А що се отнася до точка 2 – въвеждане на европейския идентификатор на съдебната практика ECLI  в България. Постъпи писмо във Висшия съдебен съвет от Върховния касационен съд, заедно с Върховния административен съд да започне още в тези месеци въвеждане в системата ECLI на тълкувателните решения на двата съда, така че до м. юли считаме, че ще се стигне и до въвеждане на другата съдебна практика. Това е много актуален въпрос, с който ще бъдем запознати от двата върховни съда. Така че това също трябва да остане за обсъждане в годишния план. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Колеги, други предложения, изменения, допълнения. Няма. Предлагам да гласуваме с двете предложения на г-жа Тачева и с допълнението, което засяга преглед и въвеждането на информацията. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Може ли да кажа нещо? 
На мен ми се струват основателни бележките на г-жа Тачева чисто редакционно. 
По отношение на АНПК аз също мисля, че никога не е имало съмнения за това, че в самата пътна карта е формулирано така – модерна и ефективна наказателна политика, а НПК е само един елемент от едно цялостно виждане за това какви ще са елементите от наказателната политика на държавата. И наистина аз не мога да си представя този въпрос да бъде решаван на части, но по отношение на пътната карта ние... 
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: Тече съгласувателна процедура. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: Относно АНПК ли? Мисля, че да. Но така или иначе ние в рамките на съгласувателната процедура можем да изразяваме становищата си. 
Иначе наистина от много време се работи по този законопроект, но моите впечатления са такива, че действително има нужда от някои концептуалнци преосмисляния именно в духа на това, което и г-жа Тачева каза. Защото на пръв прочит един много усложнен законопроект ни е представен, буквално който имитира НПК и АПК, някакъв хибрид, най-общо за мен целта не е това. Ние не инициираме усложняване на административно-наказателното производство, каквото на практика ще се постигне с този закон. Но сега не е мястото да говорим.
ВЛАДИМИР ПЕТРОВ: Проблемът ще възникне, защото насоката на новия АПК е свързана с възможност за декриминализация на някои дребни престъпления и без това да бъде съгласувано с един проект на наказателен кодекс, оттам ще възникнат проблемите.
Аз бях в работна група, професор Стойнов представи с работна група законопроект за нов наказателен кодекс и нещата бяха приключили – обсъждането беше приключило на АПК, и вече трябваше да се съпоставят двата законопроекта именно с цел отпадане на някои състави. Ако това нещо не се направи, не знам. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Колеги, предлагам да прекратим обсъжданията, тъй като навлизаме в детайлите на проблемите, и да гласуваме плана ни за действие по т. 1 от дневния ред във вида, предложен с направените изменения и допълнения.
Който е съгласен, моля да гласува. 
"За" –  10. "Против"  - няма. "Въздържали се" – няма. Приема се. 

Минаваме към точка 2 от дневния ред - Обсъждане на пътната карта за реформа на съдебната система. Тази точка също е отложена от предишното заседание. 
Последният вариант на тази пътна карта е от 7 април, когато е преведено и обсъждане в Министерството на правосъдието. Окончателният вариант все още не сме го получили, така че по този предпоследен вариант ще проведем обсъждане днес.
Който желае да вземе отношение, моля да заповяда, имате думата. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Само да поясня. Проектът за пътна карта за изпълнение на Актуализираната стратегия е приет на заседание №4 от 7.04.2016 г.на Обществения съвет към МП. На това заседание и г-н Герджиков е присъствал, както и представители на Висшия съдебен съвет, и на неправителствените организации и са взети предвид някои бележки, защото има промени в предходния проект и  предстои да бъде одобрена пътната карта от Министерския съвет. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Според това, което проведохме като обсъждане на 7 април в Министерството на правосъдието, се разгледа поредния вариант с поредните забележки, тоест окончателният вариант, който ще бъде внесен в Министерския съвет за утвърждаване, не сме го виждали все още с очите си . 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Това означава ли, че Съветът за реализиране на стратегията все още не е одобрил окончателно пътната карта или я е одобрил, за да отиде към Министерския съвет? 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Мога да кажа като участник в заседанието, че на това заседание не е проведено гласуване нито по отделните точки, нито в цялост. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Има решение. 
МИЛКА ИТОВА: Да, приема, само, че ние бяхме с г-н Герджиков на този Съвет за съдебна реформа и обсъждахме точка по точка мерките. Ние предложихме няколко изменения в тази пътна карта и аз останах с впечатление, че ние приехме пътната карта с измененията, които направихме, обаче сега като погледнах окончателния вариант видях, че тези изменения не са нанесени. Имаше спор дали да остане точка 1...
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Отразени са, според мен. 
МИЛКА ИТОВА: Не, не са отразени. Най-елементарното ние предложихме водещ да бъде освен Министерството на правосъдието за съдебните експертизи, също и Висшия съдебен съвет, тъй като те нямата яснота дали ще правят закон за съдебната експертиза или в проекта за Закона за съдебната власт е предвидено да бъде приета актуализирана наредба за вещите лица. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Която наредба вече да бъде изготвена от Висшият съдебен съвет, а не както е досега - от Министерството на правосъдието. 
МИЛКА ИТОВА: Това е в проекта за ЗИД на Закона за съдебната власт, параграф, можем да го цитираме – Висшият съдебен съвет да изготви и приеме наредба. Съответно в плана за действие, който е прие от Министерския съвет е предвидено Министерството на правосъдието да подготви Закон за съдебните експертизи, тоест има противоречие в тези две неща. Затова и направихме предложение за внасяне на яснота, Министърът се съгласи в индикаторите да бъде записано изготвяне на подходяща нормативна уредба за съдебните експертизи, защото не е ясно дали ще бъде закон или наредба, и в зависимост от това какво Министерството на правосъдието ще реши – дали ще е наредба или закон, като водещи да бъдат посочени в пътната карта освен Министерството на правосъдието, също и Висшият съдебен съвет. 
Вижте, също така, мярка 1.4.1. Тук имахме бележка затова, че не трябва да бъдат различни правилата за професионална етика за прокурори, съдии и следователи, но тук това е останало. Те казаха, че това, което е заложено в стратегията, трябва да остане и не може да се коригира. 
Другото, което предложихме като изменение и мисля, че се съгласиха, защото бешее предвидено Министерството на правосъдието да бъде единствено водещ бенефициент за проекта по медиацията, да се добави и ВСС, тъй като съответно са предвидени да има пилотни центрове в съдилищата, поради което би било според нас добре партньор да бъде Висшия съдебен съвет като управляващ орган на съдебната система. 
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: Даже направо отговорна институция. 
МИЛКА ИТОВА: И според мен би било редно така да бъде, но сега ще Ви намеря мярката, останал е като водещ единствено Министерството на правосъдието . 
Ако искате може би работно ще бъде да тръгнем в обсъждането мярка по мярка, за да имаме яснота. 
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: Аз искам процедурно да попитам – въобще има ли някакъв смисъл от това? Ако Съветът за стратегии, в който участваме пак всички ние или част от нас като организации, е приел, защото така е сложено това решение на сайта на министерството, то като влезе в Министерския съвет по линия на съгласувателната процедура, пак ще  дойде във Висшия съдебен съвет и затова доколко е целесъобразно сега да обсъждаме някакъв вариант, който не е крайният. Не е ли по-добре чисто процедурно в момента, в който тръгне съгласувателната процедура  и дойде за становище от Висшия съдебен съвет, тогава да го проведем това обсъждане. 
МИЛКА ИТОВА: Аз мисля, че няма да има такава съгласувателна процедура. Не, те според мен ще го внесат така в Министерския съвет и ще го приемат като пътна карта. Това е в момента съгласвателната процедура. 
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: Тази, която Вие с министрествата и със заинтересуваните лица сте провели в Съвета ...
МИЛКА ИТОВА: Ние минахме една съгласувателна процедура, за което имаме решение на Висшия съдебен съвет. 
МИГЛЕНА  ТАЧЕВА: Оставете Висшия съдебен съвет, аз говоря за тази, която е по правилата на Министерския съвет за приемане. 
МИЛКА ИТОВА: Няма да има. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Предлагам да си вземем бележки и да сме наясно със становището на Гражданския съвет и съответно да оформим своето становище. 
МИЛКА ИТОВА: Няма да има друга съгласувателна процедура. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Включването на тази точка беше това, което има като мнения и становища, да започне неговото обсъждане и ако нещо трябва да се конкретизира и смятаме, че е важно да се изрази  като общо становище, да може да бъде формулирано и изпратено още преди приемането на окончателно решение. 
МИЛКА ИТОВА: При приемането на пътната карта ще имат възможност да я коригират, ако преценят. Всъщност Министерството наистина коригира доста неща, ние поне 3-4 предложения дадохме. Трябваше в сряда да го разгледат и приемат проекта на заседание на Министерския съвет. Тази сряда трябваше да мине, но се отложи за следващата седмица. Така че имаме време да направим някои корекции. Мисля, че могат да се съобразят с тях. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: То не трябва ли да мине пак през Съвета за реформа?
МИЛКА ИТОВА: Аз ви казвам, че останах с впечатлението, че за тези неща ние взехме решение да се коригират, но не ги виждам отразени. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Така е, съгласно приетото ПМС № 3 от м. януари, с което се организира този Съвет, е предвидено,  че протоколите от заседанията трябва да се публикуват ведно с резултатите от проведени гласувания и е уточнено по какъв начин се вземат съгласувателните решения – с какво мнозинство. 
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: Досега не съм видяла такъв протокол. За Съвета говоря. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: За съжаление такова нещо не се е случвало до момента, няколко организации сме изразили становище по този въпрос. 
МИЛКА ИТОВА: Те се съгласиха с тези становища и взехме решение. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Това означава ли, че ние не сме сигурни, че това, което в момента има като материал, е точно окончателния проект. 
СТЕФАН ПЕТРОВ: Точно това означава. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Този материал е обсъждан след неговото публикуване на сайта на Министерството – на проведеното заседание на 7-ми април.
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Но казва г-жа Итова, че в него не са нанесени корекции, които са гласувани, не са отразени. 
СТЕФАН ПЕТРОВ: Ако трябва да вземем едно решение пак да ги предложим тези предложения, които ще направим сега от името на Гражданския съвет. 
МИЛКА ИТОВА: Аз мисля, че това е работно в момента и ако го вземем като решение, е възможно да се коригира преди приемането от Министерския съвет. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Така че, колеги, моля за становища кой където има, за да можем да отсеем дали нещо съществено трябва да формулираме като акт на нашия съвет и да го представим на вниманието на вносителите. 
МИЛКА ИТОВА: Те ни обясниха, че в първа колона, това са точките по стратегията, тя е приета от парламента и няма как да се коригира в първата колона. Единствено имаха забележки от Съюза на съдиите да се включи отново една точка – 1.3.2 мисля,  която беше за това отново да има дискусия за постоянно действащ и непостоянно действащ Висш съдебен съвет. Но се прие с повече гласове да отпадне тази точка. Така че тя отпадна. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: От нашата организация бяхме направили предложение по отношение на експертизите, тъй като в Актуализираната стратегия в т. 4.3.3 мисля, имаше предвидено да се извърши цялостна промяна в експертизите в гражданския и в административния процес, точка, която изобщо отсъстваше в проекта на пътната карта. Нашето предложение беше да си остане така както е по Актуализираната стратегия, тоест да се включи тази точка, но да й се намери мястото не в наказателна политика, в която стратегически цел беше включена, а в следваща стратегически цел. Това предложение не беше прието – поради привързаността с Актуализираната стратегия, въпреки че то е по разум – експертизата в гражданския и в административния процес няма много общо с модерната наказателна политика. Поради неприемането съответно и предложението ни се промени - да си остане там, където е в Актуализираната стратегия, но  все пак да е отразена цялостна промяна на модела. Тоест цялостната промяна на експертизата в гражданския и в административния процес да остане в раздел „Модерна наказателна политика”. 
ВЛАДИМИР ПЕТРОВ: Т. 4.5.3. като нова точка ли сте я предложили? 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Тази точка я има в Актуализираната стратегия, тя не е предложена от нас. 
ВЛАДИМИР ПЕТРОВ: Т. 4.5.3?
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Точно така. Няма я в проекта на пътната карта, изпусната е, затова ние сме предложили да се включи. 
ВЛАДИМИР ПЕТРОВ: Става въпрос, че тя продължава да е изпусната. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Нашето предложение беше да бъде включена. 
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: Имате предвид съответни мерки по отношение също на експертизата в гражданския и административния процес? 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да. И тази точка я няма включена - в пътната карта е изпусната, въпреки че е предвидена в Актуализираната стратегия. 
ВЛАДИМИР ПЕТРОВ: Става въпрос, че и сега в момента я няма в сайта на министерството.
 ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Ние сме предложили този вариант, който гледаме сега, да се коригира. Тоест това, което гледаме, към него да се добави. 
ВЛАДИМИР ПЕТРОВ: Може би просто не са ги внесли на сайта с корекциите. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Изобщо не са публикували следващ вариант – след възприетото в резултат на обсъжданията на заседанието. 
МИЛКА ИТОВА: Някои неща са отразени. Там където трябваше ВКС, ВАС да бъдат партньори, те са отразени. Затова предполагам, че това е окончателният вариант. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Не, това според мен е работен вариант, който сме разглеждали на 7 април. 
МИЛКА ИТОВА: Вижте т. 3.2.4, това е за медиацията, където се прие партньор да бъде Висшия съдебен съвет, но то не е отразено.
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Да отбележим забележките по съответните точки. 
МИЛКА ИТОВА: Според мен тук трябва да бъде поне партньор Висшия съдебен съвет. Няма как да се прави... Разкрити пилотни центрове, реализирана информационна кампания за популяризиране целите на проекта... Така или иначе медиацията няма как да се прави само от Министерството на правосъдието. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Понеже г-жа Итова прави предложение по 3.2.4 като партньор да бъде Висшия съдебен съвет. Това е за алтернативните форми за решаване на спорове. 
МИЛКА ИТОВА: Или да бъде водещ заедно с Министерството на правосъдието. В действията са разписали, предполагам, че ще правят проект за медиация. Иначе в 3.2.4 в първата колона, където е включено в стратегията, е много общо казано, което може да бъде доразвито с най-различни други способи за намаляване броя на делата. 
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: Партньрът ВАС ли е заедно с Висшия съдебен съвет? Адвокатурата ли е това, какво е това ВАС?
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Върховния административен съд се има предвид. 
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: То медиацията е в районните и в окръжните съдилища. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Това може би е по-стар вариант, който гледате. 
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: Аз гледам вариант след 7 април. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: С това трябваше да започнете, ние го нямаме този вариант за заседаниеето ни. 
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: ВСС и ВАС е написано като партньори. 
МИЛКА ИТОВА: Да, това е, значи Вие имате друг вариант. 
СОНЯ НАЙДЕНОВА: На сайта е старият вариант. Ние какво обсъждаме, като само г-жа Тачева има новия вариант. 
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: Въпросът е, че можем да вземем принципно решение. Там, където се отнася за мерки и действия, свързани с органи на съдебната власт, които са съдилища, прокуратури, следствени служби трябва да бъде отговорна институция Висшия съдебен съвет, заедно с Министерството на правосъдието. Защото тук като почнем от точка 1 преструктурирането на Висшия съдебен съвет, което вече е факт, поздравления за колегите, така или иначе пише само отговорна институция Министерството на правосъдието. Но тук не се отнася само за законови изменения, по които действието законодателната инициатива е на Министъра на правосъдието, но тук Висшият съдебен съвет имаше след това... Има го като партньор. Не може да бъде партньор Висшият съдебен съвет, той ще се преструктурира, той трябва да е отговорната институция. Да го запишем принципно, защото това на мен са ми предложенията по почти всички точки, които засягат проекти на Висшия съдебен съвет. 
МИЛКА ИТОВА: Те са направили водещ Министерството на правосъдието там, където се предвиждат промени в законите и всичко е...
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: Да де, но промените в законите за правомощията на общите събрания на съдилищата ще дойдат от Висшия съдебен съвет на базата на анкети, срещи, каквото и да е било с общи събрания на съдилищата. Би трябвало да дойдат предложенията от Висшия съдебен съвет. Министърът като политически орган трябва да прокара предложенията на Съвета. 
Навсякъде където има мерки, които засягат работата на органите на съдебната власт и Висшия съдебен съвет да се добави като отговорна институция Висшия съдебен съвет. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Дали да не го разширим, не само органите на съдебната власт, а и други с отношение към тях? 
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: Ако имате предвид Закона за експертизата, което е пак... Виждате ли в какъв порочен кръг сме, тук пишем още, че не знаем дали ще има закон, а ние приехме в годишния си план да обсъждаме законопроект. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Има решение на Гражданския съвет, че в тази посока – приемане на закон, трябва да се върви. 
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: То може на законово ниво да бъде изведено, което аз подкрепям, може да бъде и глава в Закона за съдебната власт. 
СТЕФАН ПЕТРОВ: В момента се сформира такава работна група, аз съм включен в тази работна група - по закона за вещите лица ще бъде. 
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: Тук пише да правим един проект ОПДУ, в който да кажем какъв да бъде характерът на експертизите. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: В проекта за пътна карта пише за цялостна концепция, но в одобрения с решение на Министерския съвет План за действие за 2016 г. за изпълнеение на препоръките от докладите на ЕС пише разработване на закон за вещите лица, преводачите и тълковниците. 
СТЕФАН ПЕТРОВ: То има изготвен проект. От Висшия съдебен съвет. 
МИЛКА ИТОВА: От Висшия съдебен съвет? 
СТЕФАН ПЕТРОВ: Да. 
МИЛКА ИТОВА: Значи задължително партньор трябва да бъде Висшия съдебен съвет. 
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: Отговорна институция, не партньор. Трябва да участва. И например по 1.3.10, което при мен е изготвяне на ежегодни доклади от Висшия съдебен съвет за наличие на данни за корупция. Извинявайте, ако Висшият съдебен съвет знае, че има данни за корупция, трябва да ги внася в прокуратурата, а не да пише доклади. Данни за корупция и оценка на ефективността на мерките за борба с нея и публичното им обсъждане. Някакси едни неща написани, които... какъв годишен доклад ще изготви Висшия съдебен съвет за наличие на данни за корупция. Залагаме си някакви неща, от които после няма как да избягаме и трябва да направим някакъв доклад. 
Същото е и докладът за независимостта на съдебната власт, който се внася от Министъра. 
МИЛКА ИТОВА: Направи ми впечатление този доклад за корупция. 
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: И за корупцията, и за независимост на съдебната власт. Едното е 1.3.10, Висшия съдебен съвет и Инспекторатът пише. 
МИЛКА ИТОВА: Инспекторатът беше, обаче последно май остана Висшия съдебен съвет. 
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: Висшият съдебен съвет е. 
МИЛКА ИТОВА: Аз казах...
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: Добре де, дори и Висшия съдебен съвет да е, какъв доклад ще напишете за наличие на данни за корупция? 
МИЛКА ИТОВА: Аз тук поставих въпроса – цялата информация ще бъде в ИВСС, те ще имат отдел интегритет, всичко те ще правят, а г-жа Точкова предложи тази информация да идва при нас и Висшият съдебен съвет да готви този анализ, което за мен е нонсенс, не може цялата информация да бъде в ИВСС, изобщо те да работят за това, после да идва при Висшия съдебен съвет и Висшият съдебен съвет да готви такъв доклад за корупция. Но така го решиха обаче. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Така че, колеги, има предложение от г-жа Тачева по принцип да заложим в дейностите, които засягат органите на съдебната власт навсякъде да се добави като отговорна институция Висшия съдебен съвет. 
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: Да. Според мен т. 1.3.10 трябва или да отпадне или да се преформулира. Или да се възложи на Висшия съдебен съвет за доклада за независимост на съдебната власт, което сега е в правомощията на Министъра на правосъдието. Не може Министърът на правосъдието да пише доклад за независимостта на съдебната власт и то годишен доклад, което означава всяка година – това е т. 1.1.6 – ежегодно изготвяне и обсъждане на доклади за независимостта на съдебната власт, формулиране на мерки по констатирани проблеми от отговорните институции. Има един проект, по който Министерството на правосъдието пише, че е отговорна институция, проект за 250 хиляди - проучване относно независимостта на съдебната власт е една от мерките. Самооценка, външна оценка. Пише Министерството на правосъдието, но според мен трябва да е Висшият съдебен съвет, това изрично трябва да се запише. Това е т. 1.1.6. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Господин Авджийски иска думата, заповядайте.  
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Благодаря. 
По второто изказване на г-жа Тачева съм съгласен. Висшият съдебен съвет би трябвало да изготвя доклада за независимостта на съдебната власт, но по първата забележка не съм. Т. 1.3.10 – изготвяне на ежегодни доклади от Висшия съдебен съвет за наличие на данни за корупция, тук водеща отговорна институция е ИВСС и знаем, че с новите изменения на Конституцията Инспекторатът отговаря за почтеността, за проверките на имуществото...
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: Аз не съм казала обратното, извинявайте. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Моля, не ме прекъсвайте. 
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: Няма смисъл да говорите нещо, което не съм казала. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Има председателстващ, не може всички да сме в диалог с Вас. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Искам да Ви поясня. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Не, няма нужда от поясняване, изказвам се, може да не е правилно, след това се изказва друг...
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: Изказвате се против нещо, което аз не съм казала, за това става дума. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Не искам да влизам в диалог с Вас, разбрахте ли? 
МИЛКА ИТОВА: Обратното е, в последния вариант е предвиден Висшият съдебен съвет. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Добре, да довърша изказването си. 
Понеже г-жа Тачева каза, че това не може да го прави Висшият съдебен съвет , Инспекторатът е към Висшия съдебен съвет, макар да е независима институция, о`кей, няма сега да спорим технологично и теоретично и терминологично. Госпожа Тачева каза, че трябва прокуратурата да действа, няма спор, но ИВСС като водеща отговорна институция може да прави такъв доклад на база на нейните проверки за почтеността, за конфликта на интереси, за имуществото и има смисъл от такъв доклад. Именно тази институция прави мониторинг на всички органи на съдебната власт,точно във връзка с превенцията и антикорупция, антикорупционни мерки, които са й дадени от новите изменения в Конституцията и най-вероятно ще залегнат и в антикорупционния закон, ако бъде приет. Тоест в антикорупционният закон ИВСС ще работи по антикорупционен закон с органите на съдебната власт, а бюрото за антикорупция или както ще бъде наречено там, ще бъде за всички останали институции. Така че е добре да си остане този доклад и няма нужда да излизаме със становище, което просто няма да бъде вярно. 
МИЛКА ИТОВА: Тоест Вие сте за ИВСС. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Да, ИВСС, а не прокуратурата, защото прокуратурата си работи по конкретни дела, тя има правомощия по разследване, по повдигане на обвинения, но тук става въпрос за предлагане на мерки, докладване и мониторинг на цялото състояние на съдебната власт, предлагане на изменения в законодателството, което името ИВСС би следвало да прави, тъй като това му е в правомощията и има най-близък досег до конкретната работа на съдии, прокурори и следователи. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Аз също имам предложения по пътната карта. 
По т. 2.7.1 – периодично проучване на мненията на съдии, прокурори и следователи по въпросите за администриране на съдебната власт и представяне на резултатите на публично обсъждане. Това беше по принцип финансиране от ОПДУ. Сега виждам, че е държавен бюджет и Висшият съдебен съвет е водещ. Аз искам да кажа, че ние абсолютно нямаме ресурс за това нещо да го осъществяваме със средства от бюджета, до момента сме провели едно анкетно проучване със собствен ресурс – човешки, финансов и става много трудно. Тоест аз мисля, че тук трябва да си се върне ОПДУ и съответно партньор да бъде Висшия съдебен съвет. 
МИЛКА ИТОВА: Вече на този етап не могат да се разместват суми, защото всичко ще отиде... Направени са 20 срещи и са преструктурирани парите. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Това значи, че това не може да се осъществи, защото ние нямаме достатъчно средства от държавния бюджет. 
МИЛКА ИТОВА: Добре, но то мина на обсъждане на Висшия съдебен съвет. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: На Висшия съдебен съвет беше ОПДУ заложено. Сега е заложен държавен бюджет. То може да си остане Висшият съдебен съвет, но партньор да е Гражданският съвет. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Не, не може. Специално обясниха на заседанието представителите на ОПДУ, че само институции могат да бъдат партньори, както и водещи. Навсякъде можете да видите това.
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Добре, но аз сега за първи път виждам в новата пътна карта, че е предвидено и бюджетно финансиране, в предишната, която мина през Съвет, беше посочено ОПДУ. 
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: Така е, както казвате. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Ако ние го приемем в този вариант, това нещо не може да се случи. 
КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ: То е одобрено вече. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Защото едно анкетно проучване е около 30 хиляди лева минимум.  Просто само да запишем, че нямаме финансов ресурс. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Други предложения? 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Колеги, ако ми разрешите да обърна внимание, че в този проект на пътна карта има две места, където Гражданският съвет изрично е споменат. Това е в стратегическа цел 6 - едното място е специфична цел 6.3.2, което е обществени обсъждания с участия на специализирани и професионални НПО, на проекти за бюджет на съдебната власт и отчет за изпълнението на бюджета, това е т. 6.3.2, по която като водещ е посочен Висшият съдебен съвет, а партньор е Гражданският съвет към Висшия съдебен съвет. 
Другото място е т. 6.4.2, касаеща годишен доклад за прозрачността на съдебната власт. 
И двете точки е предвидено да бъдат финансирани от държавния бюджет. По втората точка водещ е Гражданският съвет към Висшия съдебен съвет, така че по тези две точки ние трябва да вземем конкретно отношение и да сме наясно какво ще правим, защото по отношение на годишния доклад, ето, вече сме средата на м. април и от нас се очаква нещо, а това е изработване на информацията, както пише в индикатора за изпълнение. Така че ако изготвям информация, отсега трябва да сме наясно как ще го направим, кой ще го направи, по което ще съдят и какво представляваме като структура, като организация. Въпреки че Министерството на правосъдието писмено отговори на нашето запитване за участието на Гражданския съвет - тяхното мнение беше, незнайно защо, че ние сме НПО,  но както и да е. 
МИЛКА ИТОВА: Програмният период е 2017 г. – 2020 г. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да, но пише, че това са годишни доклади, тоест всяка година ще очакват тяхно изготвяне. 
Слушаме Ви, колеги, по тези точки имате ли някакви предложения какво и как ще правим, ще правим ли нещо? 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: В нашия анализ, който е качен на сайта на Гражданския съвет към Висшия съдебен съвет - анализът на Института за пазарна икономика за бюджета на съдебната власт и за управлението, сме дали конкретни препоръки за малко повече прозрачност и активност на гражданското общество, активно сътрудничество с гражданското общество от страна на Висшия съдебен съвет по време на самия процес на изготвяне на бюджета, не когато м. октомври или ноември се публикува държавния бюджет и с него бюджетът на съдебната власт, а още през м. юни – юли, още по средата на годината или малко преди това, когато органите на съдебната власт изпращат на Висшия съдебен съвет своите проектобюджети, които са едни чернови и преди Висшият съдебен съвет да изпрати на Министерството на правосъдието тази чернова, която той формално отново да внесе във Висшия съдебен съвет, тогава моето кратко предложение е преди да се изпрати на Министъра на правосъдието на едно заседание на Гражданския съвет да обсъдим именно тази чернова на бюджета на Висшия съдебен съвет, ние можем да се ангажираме като НПО, което се занимава с финанси, със счетоводство и икономика, да направим някакъв доклад или становище, да го представим пред Вас и може би голяма част от заседанието да е именно тази проблематика. Това е моето предложение. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Ние нали взехме решение за м. май да бъде. Удобно ли е да се обсъжда на Гражданския съвет през м. май.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Да. Но трябва нещо да ни е представено от Висшия съдебен съвет, нали така, преди да бъде представено на Министерството на правосъдието. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да, така е. 
ВЛАДИМИР ПЕТРОВ: Само да попитам. Може ли Гражданският съвет да бъде водещ или може да бъде единствено и само партньор. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Не може да бъде посочен нито като водещ, нито като партньор по ОПДУ. Но може да бъде такъв при финансиране от държавния бюджет, където обаче разбрахме средства не достигат.
Ако ми разрешите, към предложението, което направи г-н Авджийски, мисля, че този доклад е хубаво да се изработи не само от института, ако други колеги проявяват интерес да направим такава група, която да изготви становище за пред Гражданския съвет по повод на бюджета на съдебната власт - може да помислят и да заявят участие. Специално нашата организация се интересува, тъй като и преди това е работила по този въпрос и нашата представа е, че не трябва работата да приключи през м. септември с предаването на проекта в Министерството на правосъдието, а трябва да продължи до м. декември - до утвърждаването на бюджета. Това ни е предложението по тази точка. 
И по последната точка, която беше за прозрачността - може би е разумно също да сформираме някаква група, която да проведе наблюдения и да ни каже ако не през 2016 г., то през 2017 г. за когато е предвидено в програмния период, какво ще правим и как ще се организираме да изработваме информация. 
МИЛКА ИТОВА: Да, това е много хубаво в дългосрочен план. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Това е т. 6.4.2. 
СТЕФАН ПЕТРОВ: Тя е за догодина. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Тя има отношение по предишната точка, разбира се. 
МИЛКА ИТОВА: Може да бъде всяка година до 2020 г. като дългосрочна стратегия. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Само че ако Ви прави впечатление обаче там не е прозрачността в работата на Висшия съдебен съвет, а за цялата съдебна система. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Точно така, да. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Може би е по-добре да го разделим на органи. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Да - прокуратура, съд. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Това трябва да направи една работна група, която да помисли какъв вид документ трябва да изготвим в крайна сметка и да го предложи на Гражданския съвет. Да знаем в кои направления ще работим, защото, пак казвам, това няма да е еднократен акт, пишем нещо и го хвърляме на някой, а това ще е работа, която ще трябва да се върши през някакъв период, и то целогодишно. Така че молбата ми, колеги, помислете, който има интерес за участие в този вид дейност, до следващото заседание да може да се определят, ето става въпрос вече за две такива работни групи – едната по прозрачността, другата по бюджета на съдебната власт, да обсъдим и направим предложения към Гражданския съвет, мисля, че имаме капацитет за това нещо. 
Други предложения по проекта на пътна карта? 
Предлагам да процедираме така – това, което обсъдихме в момента - да го формулираме до следващото заседание по отношение на пътната карта, след което да вземем решение на следващото заседание какви конкретни мерки ще осъществяваме. Има ли други предложения? Няма. 
Който е съгласен, моля да гласува. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Тогава аз предлагам ако наистина по ОПДУ това не може да се осъществи, което аз Ви казвам за периодичните проучвания  на мненията на съдии, прокурори и следователи, да остане тогава Висшият съдебен съвет, но отново предлагам партньор да е Гражданският съвет - както при другите заложени мерки. Защото до момента аз знам, че имаше потенциал, тук имаше една организация – БИПИ, която напусна Гражданския съвет, тя правеше такива проучвания, тоест имате експертиза. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: В интернет са публикувани т. нар. насоки за кандидатстване по ОПДУ, където подробно е описано кой може да е партньор. 
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Не, казваме, че ако това остане към държавния бюджет, както е заложено сега. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Нека да довърша, ако разрешите. По-нататък след разпределянето на средствата по институции, тези институции имат възможността да обявяват поръчки, включително и обществени поръчки за частично или цялостно изпълнение на дейностите, които са поели по пътната карта. Това го пише по-нататък в същите тези насоки. Тоест усвояването на средства от организации, които не са институции, може да става само опосредствено - през институциите. 
Колеги, предложих за гласуване, да формулираме нашите предложения в резултат от проведените обсъждания до следващото заседание, когато да приемем конкретни решения. Който е съгласен, моля да гласува. 
"За" – 10. "Против"  - няма. "Въздържали се" – няма. Приема се. 

Преминаваме към точка 3 от дневния ред - Изясняване и регламентиране на отношенията, възникнали във връзка с възлагане и извършване на съдебните експертизи.
Господин Ананиев, имаме конкретно предложение, ако имате материал, който да може да послужи на колегите да се ориентират, да бъде копиран и предоставен за запознаване. 
СИМЕОН АНАНИЕВ: Нямам. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Слушаме Ви тогава. 
СИМЕОН АНАНИЕВ: Уважаеми съпредседатели,
Уважаеми членове на Гражданския съвет, 
Благодаря за възможността да Ви запозная с нашето виждане за работата на вещите лица. Смея да твърдя, че имам близо 30-годишен опит, навремето една институция реши, че трябва да бъде вещо лице и отидох в бюрото за вещите лица със специален достъп и т. н. това бюро след това със закон беше закрито и се получи един много голям вакуум. Бюрото разпределяше и беше в помощ с плюс и с минус, и тогава реших с млади последователи да създадем една структура, която да бъде съвсем различна, иновативна, и създадохме асоциация на вещите лица и експертите, която да не е браншова организация, но в нея да влизат експерти с качества, във всички области и там, където няма експерти да включваме хора и да ги обучаваме, за да работят. Започнахме от София и постепенно в рамките на 10 години имаме представители във всички по-големи градове, почти цялата страна покриваме. Нашият принцип по-скоро е теория на квантите - малко и наука, вещите лица си работят, те са си професионалисти, при необходимост се сформира екип независимо в коя част на България. Без да звучи самохвално, но по най-важните дела, включително и за пирамидите, което беше още оттогава, формираме екипи, работим съвместно с всички органи. Но ние не сме масова организация и се стремим да не разпределяме дела и да намираме работа. 
В тази връзка когато преценим, че възнаграждението или условията не отговарят на нашите изисквания, даваме възможност както всеки продукт, да работят и другите колеги, но по-скоро сме експертно и бизнес насочени. 
Умишлено държах асоциацията настрани от обществена дейност именно за да не отиде в този профил за разпределение и да не повторим модела на бюрото. Имаме си етичен кодекс, имаме кореспонденция, членуваме и с европейски експерти в техните асоциации. Всяка година нашите регионални представители изготвят списък с описани нашите вещи лица, предоставят ги на съответните съдилища или окръжни следствия и следващата година, ако някой по някаква причина е сбъркал или не е коректен, или не изпълнява, отпада от списъка ни. Не се членува, не може да гласува, така е направено, че да можем да вършим работа. 
В тази връзка нашето становище е, че не трябва да има закон за вещите лица, тъй като вещите лица са в помощ на съдебната система и тя ще бъде обременена с още един закон, след това трябва да има подзаконов акт задължително. По-скоро би могло да се работи в направление наредбата. Разбира се, това е въпрос на Висшия съдебен съвет и от равен аспект, но от експертна гледна точка, за да е по-гъвката и възможност за взимане на решение, тъй като експертизите и областите са все повече и повече в нови, иновативни системи и би трябвало да има възможност по-бързо да реагират съответните компетентни органи в работата. 
Предстои изготвяне на списък на европейски експерти и моето предложение е в наредбата да се включи – или в закона, такъв раздел и ние ще посочим европейски експерти, въпреки че ни е много трудно. Те трябва да бъдат експерти и с език, и със специални познания, за да започнат тази година обучението. Това е необходимо във връзка с процесите, които все пак се налагат между фирми в отделни държави или на европейско ниво. В момента, в който има официално искане, ще Ви запозная, за да можете... Но би трябвало да има и раздел с начин, все пак съответните органи също трябва да знаят кои са нашите европейски експерти, а не ние да ги даваме без да има санкция или запознаване. Толкова по тази част. 
Структурирал съм изказването си в 5 точки. Наредбата е отпреди 8 април, наредба 2, която излезе. В тази наредба са отразени част от нашите предложения, които са изпратени до Висшия съдебен съвет и до г-н Иванов, който тогава беше Министър на правосъдието. Това е от 28.11.2014 г. мисля, че сме ги изпратили. 
Същевременно мисля, че наредбата не дава нищо ново в работата на вещите лица и начина на организиране. Отново най-важното не е решено – регистърът на вещите лица. Компетентните органи по чл. 9, които трябва да го правят са много, но не е ясно кой е най-компетентният. Мисля, че трябва да се реши дали регистърът ще се поддържа административно от съдебната система или от организации, но това е много работа, регистърът трябва да се поддържа и в момента няма процедура за отписване. Важат и съдиите и всички служби назначават от тях, поне аз имайки всички списъци от 2004 г. досега. Така че актуално е, сега излязоха два списъка – на Софийския окръжен съд и на Софийски градски съд, качени са на нашия сайт, всеки ден има много обаждания за дадено вещо лице, за адрес, за телефон. По защита наличните данни в списъците са дадени само имената, всичко е о`кей. Но оттук нататък как съдията да намери лицето. И започва секретарят, започват връзки, за да се намери вещото лице. Не зная точно как трябва да стане, но и това трябва да бъде по отношение за регистъра. Регистърът трябва да е електронен, регистърът трябва да е еднакъв за всички съдилища, тъй като както казах и в началото - много често се налага да формираме екипи, включително за следствието, тук си нося и последното искане от Окръжна прокуратура, гр. Благоевград по отношение случай с детенцето, върху което падна вратата. И е въпрос да формираме екип от двама – трима. Би трябвало да могат и съдилищата, и съдиите по някакъв начин да се ориентират. 
Вещи лица извън списъците – няма някой, който да каже, че много лесно се намират. Всички вузове отказват тотално, дори и колегите съм виждал от регистъра на оценителите. Там също изпращат на съдията списък с 20 човека - ориентирай се кой е и какво да се направи. 
Другото, което е, това е много тежката система. Включително от 3-4 години вещите лица са възприемани според нас като самоосигуряващи се лица. Аз лично имам лично дело, тъй като не можех от асоциацията да го заведа в административния съд, искам да докажа, че не съм самоосигуряващо се лице, защото няма професия вещо лице и не отговарям на тези условия. Дали ще докажа не знам, ще стигна и до Европейския съд, но няма такова нещо – хем да работя, аз съм и преподавател, хем да съм и самоосигуряващо се лице. И представяте ли си един преподавател от технически, в момента, в който го назначите, той става и самоосигуряващо се лице и започват да го търсят от НАП, без да отговаря на условията. Много голям потенциал има във вещите лица извън списъците. 
Стремим се да поддържаме връзка с такива вещи лица, включително и да ги научим как да пишат и как да представят експертизата. 
По третата точка – по реда на назначаване и за уведомяването, мисля, че нищо не се е променило от времето, когато започнах преди 30 години. Има опит и в СРС със есемеси, има опити по телефона, но няма единна практика. Би трябвало – пак отивам към регистъра, - в момента, в който си заявил, имаш поща, нещо подобно на търговския регистър, да бъдеш уведомен и след като това е официално - да се счита за уведомяване. Това е нашето предложение – да има електронен начин за бързо и точно уведомяване на вещите лица. Много ще спести като време и като организация. 
Четвърто – представяне на експертизата. Аз ползвам един модел, по който ме обучиха в бюрото. След това имаше един проект на административен съд, ако не се лъжа, там има описано как и какво съдържа експертизата и т. н. Според мен за различните институции трябва да са различни експертизите, най-вече в областта на следствието и на прокуратурата са по един начин, търговските по друг начин. Какъв е най-точният модел, не знам. Виждам колеги, които правят и собствени модели. Дали трябва да е един? Но поне основни неща ползващите експертизата ще трябва да ги формулират. Тук имам предложение, това беше от случая, който беше с пирамидата ММ, в която екип от 5 човека го направихме, с разрешение на председателя на съда – представяхме експертизата с мултимедия, тъй като можеше за всеки един от излъганите вложители да се види какво е и много от въпросите, които адвокатите задават или притесняват вещите лица, могат да се покажат визуално. 
Другото, което е, една съвременна тенденция има в експертите по пътнотранспортни произшествия – имат мултипликационна експертиза, показват колата, скорост, преобръщане, всичко. Това би било от полза и на съдията, и на страните да се види в залата. Така че предложението ми е да отидем на едно по-ново ниво за представяне на данните. 
Приключвам и отивам към последна точка – това е, че ние нямаме претенции по отношение размера на възнаграждението за експертизата и смятам, че и за колегите всеки сам трябва да преценява. Ако смятаме, че размерът ще ни отнеме време или ще попречи на другата ни работа, пишем молба, че сме заети и съответно не че си избираме съдии или следователи, но работим като с всеки продукт – по-добрият продукт струва повече. Смятам, че частта, колкото и да звучи революционно, частта с определяне на часови ставки и т.н. и писани колко часа съм работил и кога съм работил, аз мога и в момента да мисля и да си нахвърлям и работейки основно със СГС и със следствието обикновено съдиите преценяват какво без да изпадаме в такива схеми. Предлагам да отпадне часовото и подаване на декларация. Това беше по старата наредба, нека да видим как е европейската практика. Може да се получи, не може някой път по тези ставки не може на един компютърен специалист да отчете часовете, ако искате качествена експертиза. 
ВЛАДИМИР ПЕТРОВ: Може да има разлика в ставките в една браншова организация и по наредбата за вещите лица. 
СИМЕОН АНАНИЕВ: По известната компания „Щрабах”, която в България работи за летището, стойността на експертизата в Международния съд, в който трябваше да участват и български експерти, беше само 300 хиляди евро. Чудех се колко часове ще трябва да напишем и колко хора. Нека да се види европейската практика – дали тези ставки, коефициенти и т. н. отговарят. Един лекар никога не можете за една медицинска експертиза да го включите за 1 час, ако искате да е качествен лекар. 
С това приключвам. Благодаря Ви. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодарим и ние. 
Колеги, имате думата. 
Ако никой друг не иска думата, аз ще кажа няколко неща. 
И друг път сме казвали – за нас най-първият проблем е, че не се води статистика по повод на експертизите. Предлагали сме го във Висшия съдебен съвет към отчетните форми за делата да се включат допълнително и две колони – дали е възлагана експертиза и какво е струвала тази експертиза. Досега това не се е случило. Ние всички по тази тема продължаваме да говорим като шамани - никой не знае точно колко пари се разходват за експертизи, а това е поради причина, че разходите за експертиза в бюджета за съдебната власт са заложени в два параграфа, заедно с финансирането на много други дейности, а именно §2 – възнаграждения, и §10 – издръжка. Поради това всичкото, което говорим за експертизите - че много пари се харчат или не са достатъчно парите за експертизи, всичкото това са някакви догатки и предположения. 
Така че поне доста пъти досега ние сме застъпвали това становище, че трябва да се изясни въпросът със статистиката в сферата на експертизите. Освен това, както спомена и доцент Ананиев, вече има създадени европейски проекти по въпроса за съдебните експертизи, засега само в гражданското производство, но има много добре анализирана практика, която може да послужи и у нас. Лично нашето впечатление е, че трябва да забравим понятието вещи лица не само защото няма подобен аналог на именуване в друга европейска страна - да са наричани съдебните експерти с друго име, след като прави експертиза, ясно че е експерт, а защото и съдебните експерти в европейските държави се делят на три категории – технически – които пишат експертизи, юридически - които имат знания в юридическата област, но пак са експерти и с тези знания помагат в съдебния процес, и понеже има една трета категория – „експерт-уитнес“ – експерт-свидетели, които говорейки у нас само за вещите лица, които пишат заключения, досега не сме я възприели. А полезността на тази категория е в това, което каза и доцент Ананиев, че това са експерти, чиито гласни сведения могат да бъдат използвани в процеса. Така че това нещо, особено в наказателния процес, може да има изключително голямо значение по наша представа, тъй като ние сме работили с по-възрастни колеги от следствието, и когато на тях им се налага да извършват разпити на квалифицирани лица, имам предвид например счетоводители или данъчни или други лица, винаги викат за участие експерт. Защото следователя като го попита нещо – например какво направи с тези пари и той като отговори, че ги е завел по сметка 403, и настъпва чудене какво му е отговорил. Отговорил ли му или не му е отговорил изобщо. Така поне от наша гледна точка важно е и у нас да се възприеме това, което вече е възприето в Европа – да участват експерти не само с писмени заключения. То ще стане, но е хубаво да стане по-скоро. 
И друго – организации да могат да извършват експертизи. Тази история със случайното съавторство, дето някой назначава трима случайно посочени лица и очаква от тях някакъв продукт, то такава експертиза най-често е брак и това има пряко отношение към качеството на съдебния процес. Тоест това води до удължаване на срокове, това води до повторни, до допълнителни експертизи и не се постига ефект, както е необходимо. В Европа са възприети два подхода – или се възлага на организация, в която има регистрирани съответните съдебни експерти, или се възлага на експерт, който има право да пренаема други такива експерти. 
Последно - нашата организация счита, че трябва да има и въведена застраховка от страна на експертите за това, което правят, тоест всеки един като пише експертиза да си прави сметката, че утре могат да му ангажират отговорността за некомпетентност или предубеденост. 
СИМЕОН АНАНИЕВ: Забравих нещо много важно, ще позволите ли. То е към регистъра и Вие ме подсетихте, това е въпросът за подаване на експертизата по електронен път с електронни подписи. Ние губим около 2 дни в получаване, връщане на делата и съответно имам случаи дори в деня, в който отида, в съда да има бомба и оттам целия процес отива с 3 месеца назад. Задължително, няма друга страна, в която да не се подава експертизата, да, който няма електронен подпис ще си вземе срещу 10 лева, ще си получи ако иска да бъде експерт, но задължително трябва да влезе. По отношение на назначаването, сигурно не сте ме разбрали, при нас вече почти всички правораздавателни органи се обръщат към асоциацията и ние определяме вещите лица, нещо повече, предлагаме колко хора да са, тъй като е в зависимост от компетентностите, които имат. 
И третото, което исках да кажа за бюджета. За мен бюджета е ясен, говоря и като икономист, депозитите са си депозити, влизат и излизат. Тук няма намеса финансиране, една голяма част от търговските дела, да не кажа и повече, депозитите се плащат от възложителите. Това не се коментира. По-интересно е бюджета на съдебната власт. От една страна, парите се дават, примерно дават се 1000 лева. След приключване на делата осъдените лица и институции връщат част от парите. Какво става с тези пари? Както имаш разход, така трябва да имаш и приход. И накрая на годината трябва да се каже – дадени са 1000 лева, върнати са 800 лева. Това никой... Два пъти се коментира, но... 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Парите, които се събират от осъдени, те се възстановяват на държавния бюджет, а не на бюджета на съдебната власт, и в това е проблемът, че там се къса връзката. 
СИМЕОН АНАНИЕВ: Тогава да се промени и да бъде в съдебната власт. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Аз затова казвам, че това е предложение. 
Слушаме Ви г-н Петров. 
ВЛАДИМИР ПЕТРОВ: Аз накратко ще се изкажа от гледна точка на наказателното правораздаване. 
Големи са проблеми точно със списъците на вещите лица. Сега, дали ще бъде експерт, дали ще бъде вещо лице, дали ще се въведе някаква нова фигура, която ще му позволи да се явява като свидетел и в устен порядък да изказва своето становище, това са си вече неща, които засягат законодателя. Искам само да кажа, че съвсем нормално, в рамките на календарна година, могат да се правят разходите, свързани с експертизата, но оттам нататък се къса връзката по две причини. 
Първата е свързана с това в коя част от бюджета се вършат тези разходи, след като приключи законодателното производство. 
Другата е, че ние в рамките на една бюджетна година не можем да направим връзка между разход и приход. А и Вие сте по-компетентен в тази област, поставяте един въпрос, който изначално знаете, че не може да бъде решен по този начин, по който го поставяте. Иначе е много хубаво и прекрасно да стане така. Дайте Вие решението на въпроса, работейки в работна група. Статистиката си е статистика, тя ще даде разходите, които са направени. Големият проблем при нас е, че ние сме също обвързани с бюджета и голяма част от проблемите, особено с окръжните прокуратури е, че много им е неприятно на колегите, които се разпореждат с бюджетните средства, да отделят за експертиза средства, защото там при тях реална възвръщаемост няма, да но на друго място... Вече дали ще бъде закон или наредба, не можем да избегнем часовата ставка. 
Може би в рамките на арбитражното производство може да стане това, което е в гражданското правораздаване, но в наказателното часовата ставка не можем да я избегнем, просто няма как. 
СИМЕОН АНАНИЕВ: Само да ви кажа за вещите лица. Вещи лица като наименование има гражданственост от френски и то още отпреди 9 септември. Постарал съм се да разбера и тогава вещ в дадена област от френски се взима това понятие и става вещо лице. Аз също смятам,че трябва да бъде... тоест вещ в дадена дейност, така го превеждат и си остава и след това. Нормално би било да бъде експерти, но пък вещи лица звучи така по-исторически. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Проблемът е в това, че в Закона за съдебната власт разделът за вещите лица в първия член се казва „вещото лице извършва експертиза”. Тоест по този начин се изключва възможността вещото лице да бъде такъв вид помощник в наказателния процес, тоест да бъде експерт-уитнес, както казват в Европа, защото няма да направи експертиза, а ще участва в процеса. 
Прочее, аз и друг въпрос исках да засегна накратко, той е за ролята на частната експертиза в съдебния процес. В Англия, знаете надявам се, експертизите се възлагат предимно от някоя от страните в гражданския процес, а и в още две страни в Европейския съюз – в Холандия и другата не я помня, се използва смесена система, тоест експертизата може да се възлага както от някоя от страните в процеса, така и от съда, което значително би облекчило работата на съдилищата - да не се занимават с администриране, разплащане и прочее на съдебни експертизи. В крайна сметка мисля, че всички сме наясно, че експертизата е инструмент, тя не е доказателство, тя е доказателствено средство и няма логика в това този инструмент да не може да бъде ползван и всяка от страните да изложи своята теза. 
СТЕФАН ПЕТРОВ: В момента се съставя работна група за изработване на Закон за вещите лица. Така че мисля, че вече има някаква политическа воля в тази насока и щом са решили закон да се прави, ще се направи закон. Но в тази връзка още при предния Висш съдебен съвет по един проект беше изготвен проект на закон за вещите лица, така че имаме готов продукт, който може да се ползва и евентуално да се надгради и да се направи един добър закон за вещите лица, където тези взаимоотношения вещи лица – органи на съдебната власт, могат да бъдат уредени по законов ред.
Колкото до ставките, няма как на счетоводителите да им обясним по какъв начин се изплащат тези експертизи. Трябва да има някакво доказателство като се дават пари от бюджета на съдебната власт. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Само още две думи, ако разрешите, по отношение на ставките. Те са и хубави, и лоши. Хубави са, защото въвеждат някакъв ред, лоши заради това, че на практика стимулират продължителната работа и уравниловката. Аз ако искам да взема повече пари, ще пиша още 1 месец поради някакви причини, свързани с експертизата, и въпреки че нищо няма да правя, ще претендирам за повече пари. 
Заради това нашето становище е, че трябва да има ставки, но те трябва да са диференцирани. Възлагащият орган има право да определи сложността и спецификата на експертизата. Тоест преди да се започне работа по експертизата, да е ясно – има да се работи един прост, среден или сложен продукт – по преценка на възлагащия орган. И освен това тази история с вечните вещи лица, които на по 90 години продължават да са вещи лица, трябва да се прекрати и да се направи както е в Европа – на всеки 5 години се иска доказване на квалификацията. Той може да е бил експерт в началото, но 5 години ако не е правил нищо, след петата година вече едва ли може да се назове експерт. Така че и експертите да бъдат диференцирани според тяхната квалификация. 
Добре, колеги, други мнения по точка 3? Няма.
 Последна 4-та точка от дневния ред – организационни въпроси. Освен предложението на г-жа Тачева винаги да идваме подготвени с писмени материали, които да обсъждаме, други предложения има ли? 
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: Където има необходимост от писмен материал, да има такъв. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Винаги ще е по-добре аз си мисля. 
ПРЕДС. СВЕТЛА ПЕТКОВА: Само едно съобщение за сведение – на 18.04.2016 г. в СЮБ ще има церемония по награждаване на известни юристи и след това ще има честване на Деня на Конституцията на Република България. 
МИГЛЕНА ТАЧЕВА: Да помислим дали да не поканим напусналите организации за се върнат в съвета. Сега се обсъждат много важни неща. 
ПРЕДС. ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Говорили сме с тях. 
С г-н Атанасов бяхме говорили на този Съвет в министерството, че добре не идват, но ако не искате да участвате напишете го, нали това е разумният подход и в тази връзка има постъпило сега тяхно писмо. Знаете, на миналото наше заседание освободихме 5 организации, така че мисля, че вече сме в по-редуциран брой, в по-добра възможност за действие. Но по това, което каза г-жа Тачева, в съвета към Министерството на правосъдието с г-н Милков и с г-жа Гяурова говорих евентуално дали не биха премислили - все още нямат такава нагласа, според мен. 
Колеги, изчерпахме дневния ред, благодаря за присъствието. С това, което подготвяме с г-жа Петкова като материали - ще ви го изпратим за информация и ще внесем уточнения, ако е необходимо. 
Закривам заседанието. Приятен ден на всички. 

(11,30 часа)

СЪПРЕДСЕДАТЕЛ НА 			СЪПРЕДСЕДАТЕЛ НА
ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 			ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 
ОТ ВСС 							ОТ НПО
	/п/					 			/п/
СВЕТЛА ПЕТКОВА			ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ

Протоколирал:И. Йосифова
технически сътрудник