ГРАЖДАНСКИ СЪВЕТ 
КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ

ПРОТОКОЛ № 31
от заседание на Гражданския съвет към ВСС,
проведено на 28.10.2016 г. 

Днес, 28 октомври 2016 г., петък, от 09:30 ч. в Пресцентъра на ВСС в сградата на Висшия съдебен съвет – гр. София, ул. „Екзарх Йосиф” № 12, се проведе заседание на Гражданския съвет към ВСС, на което присъстват: 
От страна на неправителствените и професионалните организации: 
Г-жа Мария Карагьозова – съпредседател на Гражданския съвет от НПО (председател на Асоциация „Форум”),  
Г-жа Татяна Лисичкова – член на Асоциация „Форум”,
Г-жа Весела Павлова – член на УС на Асоциация на българските административни съдии,
Г-н Евгени Иванов – председател на УС на Асоциация на прокурорите в България,
Г-жа Богдана Желявска – председател на Българска съдийска асоциация,
Г-жа Албена Желязкова – член на УС на Българска асоциация на вещите лица и експертите,
Г-жа Павлина Желязкова – технически сътрудник на Българска асоциация на вещите лица и експертите,
Г-н Любомир Авджийски – Институт за пазарна икономика,
Г-н Стефан Петров – член на УС на Камара на следователите в България,
Г-жа Светла Дерменджиева – председател на УС на Камара на независимите оценители в България,
Г-н Георги Хорозов – Камара на независимите оценители в България,
Г-н Любомир Герджиков – председател на Сдружение „СЕФИТА”,
Г-н Дойчин Благоев – Сдружение „СЕФИТА”,
Г-н Владислав Славов – председател на Съюза на юристите в България.
От страна на Висшия съдебен съвет:
Г-жа Магдалена Лазарова – съпредседател на Гражданския съвет от страна на ВСС, 
Г-жа Незабравка Стоева, член на Висшия съдебен съвет,
Г-жа Соня Найденова, член на Висшия съдебен съвет,
Г-жа Юлиана Колева, член на Висшия съдебен съвет.
Гости на заседанието: 
Г-жа Вергиния Мичева – Русева – заместник-министър на правосъдието,
Г-н Иван Рачев – зам.-председател на „Клуб – журналисти срещу корупцията”,
Г-жа Елена Енчева – журналист – „Де факто лигъл”.

Заседанието протече при следния дневен ред: 
1. Обсъждане на Проекта на Закона за вещите лица. Актуални приоритети и проблеми по въпроса за съдебната експертиза
Представяне на становища от представители на:
1.1. Висшия съдебен съвет;
1.2. Сдружение „СЕФИТА”;
1.3. Българска Асоциация на Вещите Лица и Експертите (БА „ВЛЕК”);
1.4. Позиция на Министерство на правосъдието във връзка с работна група за изготвяне на проект на Закона за вещите лица;
1.5. Съюз на юристите – представяне на предстоящата конференция по темата за съдебните експерти.
Дискусия

2. Организационни въпроси.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Уважаеми колеги, откривам днешното заседание. Пред вас имате разпечатана днешната програма, която остана окончателна. За мен е удоволствие, че Магдалена Лазарова беше избрана от страна на ВСС за съпредседател на Гражданския съвет. Ние с нея работим от дълги години и много преди този Съвет да съществува, в качеството й на прокурор от Апелативна прокуратура – София. Тя беше избрана след като аз бях избрана така, че вече сме екип за една година напред.  
Много се радвам, че днес имаме гости – членове на Висшия съдебен съвет, които поканихме изрично и специалното присъствие на заместник-министъра на правосъдието – г-жа Вергиния Мичева – Русева, която е тук по повод на това, че е ръководител на работната група, формирана през 2016 г. по темата за Закона за вещите лица. Някои от членовете на Гражданския съвет към ВСС са също членове на тази група.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Добре дошли, уважаеми колеги. Радвам се, че ще работим заедно. Знаете, че идеята да се създаде Гражданския  съвет беше на Комисия „Публична комуникация” преди нейното закриване, чиито председател бях аз. Аз съм много съпричастна и за този Граждански съвет, винаги ме е вълнувала негова работа и считам, че ще работим ползотворно и активно през оставащата една година от мандата на този състав на Висшия съдебен съвет.
По днешната тема – Закона за вещите лица, не ми е чужда доколкото сме имали ние в рамките на прокурорската дейност за назначаване на експертизи, намиране на експерти, заплащане на възнаграждение. Въпреки, че към настоящият момент нямаме такъв Закон за вещите лица, точката е заложена – обсъждане на Проекта на Закона за вещите лица, доколкото тази Годишна програма е съставена в началото на годината и с очакването работната група, която е била сформирана към Министерство на правосъдието, да приключи своята работа с краен акт. 
Така или иначе все още нямаме такъв закон, но това не е причина ние да не се съберем и да не обсъдим проблемите, които съществуват. Предлагам след обсъждането на проблемите Гражданският съвет към ВСС да излезе с акт, който да изпратим на Висшия съдебен съвет и до Министерството на правосъдието за проблемите, които съществуват и въпросите, които следва да бъдат решение. Благодаря. Да започнем оперативно работа.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Започваме в г-жа Незабравка Стоева. Тя прие нашата покана, за да изрази позицията на ВСС по темата. Следват позициите и гледната точка „отвътре” по въпроса за съдебните експертизи – Сдружение „СЕФИТА” и БА „ВЛЕК”. След това позиция на Министерство на правосъдието. Г-н Славов ще представи предстоящата конференция по темата, както и приоритетите, които Съюза на юристите имат и са свързани със съдебните експертизи в своята работа. Г-жо Стоева, заповядайте.
НЕЗАБРАВКА СТОЕВА: Добро утро още веднъж и добър да ни е деня.     Г-жо министър, първо добре дошла на тази съвместна среща и с извинение, че на мен дават първо думата. По право следваше Вие да вземете думата и понеже ще напусна преди края на заседанието, предварително моля да ме извините. Още когато говорихме за този ангажимент споделих тази условност.
Закон за вещите лица – директно по темата, няма да бъда много обстоятелствена, но може би след това в рамките на дискусията. Оказа се голям проблем да напишем или да подготвим проект на Закона за вещите лица. Казвам условно проблем, защото сякаш е харизано да не се случват някои неща в работата на работните групи. Аз участвам вече във втори състав на работна група. Работихме в една работна група в предишното ръководство на Министерство на правосъдието, сега - във втора работна група.  Малко сякаш „отлепихме”. Казвам малко, защото успяхме да направим един обобщен анализ за това как е решен проблема със Закона за вещите лица на държави, сродни на нашата правна система, да изследваме опита, да го обобщим.
Аз още в момента, в който работната група взе такова становище, казах, че ни е необходим анализ с оглед на това, че по-голяма част от членовете на работната група пък споделиха своя опит, че години наред са в работна група по Закон за вещи лица. Тогава предложих по-амбициозно да се опитаме да направим някакъв законопроект, дори той да не е толкова добър, но все пак да поставим основата на един Закон за вещите лица. След това, като се възложи анализа, имах идея паралелно да работим, за да печелим време. Но това не се прие. Изчакахме анализа и г-н Герджиков, и г-жа Русева ще ме допълват в това, което споделям като работа. Започнахме да работим текст по текст и стигнахме до чл. 12 или чл. 13. Междувременно една част от организациите напуснаха Гражданския съвет с изложени аргументирани мотиви за това.   
Има много спорове, много тези по отношение на уредбата на материята в няколко части. Аз така или иначе без да бягам от отговорност смятам, че Министерство на правосъдието трябва евентуално подхода при това, което е събрано като изследвания, това, което е събрано като позиции на всички, които имат отношение към този проблем, по-бързо да бъде систематизирано и показано в един обобщен законопроект. 
На няколко пъти Висшият съдебен съвет, по повод на конкретни жалби от вещи лица, е препращал лично към мен като човек, определен за член на работната група, които проблеми – не че ще могат да бъдат решени по този начин, а самата проблематика евентуално да може да бъде включвана в обсъждането на конкретни текстове. 
Това е, което имам да кажа. Аз продължавам да бъда оптимист. Не трябва да се отказваме от това да работим по Закон за вещите лица. Може би със съвместни усилия в един по-кратък период, г-жо министър, ако можем да направим нещо – да го направим.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Благодаря, г-жо Стоева. Нека започнем със Сдружение „СЕФИТА” , чието становище по темата също ви е разпратено предварително писмено. Г-н Герджиков, моля, заповядайте да представите становището.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ:  Благодаря. Първо да пожелая успешна работа на новите ни съпредседатели. Радостно е за нас, че видимо със желание продължава тази дейност и се надявам да достигнете и още по-добри резултати отколкото в предните мандати. Не само се надявам, но съм убеден, че така ще бъде.
Ние бяхме изпратили нашите предложения до предните работни групи. По тази тема напоследък четох – ще си позволя и на вас да прочета, тъй като ние много приказваме, но не ни възприемат на сериозно, това, което казва акад. Стефан Павлов по повод на експертизата – имам предвид на Съвета за съдебната реформа, който е към Министерство на правосъдието, той казва така, вместо увод в негова монография „Процесуална природа на експертизата в наказателния процес”: „Проблемът за процесуално-правната природа на експертизата в наказателния процес е един от най-важните в наказателно-процесуалната наука. Неговото решаване в един или в друг смисъл неизбежно води до важни и многобройни практически последици, засягащи не само организацията на експертизата и правното положение на съдебните експерти, но и съществени положения в юридическата структура на целия съдебен процес. По този начин проблемът за процесуално-правната природа на експертизата неизбежно се превръща в проблем за структурата и бъдещия облик на целия наказателен процес, на цялата наказателна процесуална система.” 
Дадох си труд, върнах се доста назад и се запознах с доста материали. Не е нова тема при обсъждането на структурата на съдебната система въпроса за съдебната експертиза. За съжаление ние напуснахме тази работна група, която беше в Министерството, най-малкото поради мотива, че там бяха събрани най-различни хора, за да изразят становища, но не и съсловните организации – на прокурори, на следователи, на съдии. Това са организации, които по наше впечатление, имат доста добра експертиза в тази област и трябваше да се чуе техния глас. 
Говорейки за този Съвет в Министерството, ще ви споделя становището, което внесе Висшия съдебен съвет в същия този Съвет към Министерство на правосъдието за съдебната реформа. Най-накрая става дума и за съдебната експертиза в становището. В най-последното изречение ВСС казва: „Министерство на правосъдието като орган, натоварен със законодателна инициатива в подкрепа на всички заинтересовани органи, би трябвало да ускори работата си по този законопроект”. И друг път съм го казвал, и сега ще го споделя с вас – този филм, наречен „пинг-понг” е гледан много пъти. Лично ние го наблюдаваме от 2004 г. досега как непрекъснато ВСС си прехвърля с Министерство на правосъдието темата и решаването на проблемите. Поне нашата организация е участвала до момента в 5 – 6 работни групи, на които съдбата им е една и съща – започват, обсъждат и след това не завършват.
Много пъти сме питали и в Министерството на правосъдието да ни предоставят някакви истории от това какво се е правило на предишните работни групи. До сега такова щастливо събитие не се е случвало. Т. е. нашето впечатление е, че чрез всичките тези мероприятия, за съжаление, повече се „изпуска парата” отколкото да се свърши някаква работа. Единственото стойностно становище по този въпрос, поне за нас, е на бившия министър Диана Ковачева, която писмено сподели с нас, че поредната работна група по въпроса за експертизите се е разпуснала поради причина, че няма концептуална представа за мястото на съдебната експертиза в съдебния процес у нас.
Казвам, че е стойностно това виждане за нас по причина, че ние също споделяме подобно виждане, най-вече в аспекта, че трябва да се реши къде ще е мястото на съдебната експертиза – в съдебната система или извън нея. Но това не е някакъв новаторски подход да сложим експертизата извън съдебния процес. Трябва да споделя, според нашите проучвания, до 1998 г. до когато действа Постановление № 111, е било именно така – тогава съдебната власт се е обръщала към съответните институции в нашата държава да предоставят експерти от съответните министерства или други организации, както за включване в списъците, така и по-насетне и за извършване на експертизи.
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Имаше Бюра за съдебни експертизи към всеки окръжен съд. Това не е вярно, което казвате.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Нали знаете, че тези Бюра бяха на подчинение на Министерство на финансите? Може да се прочете в Наредба № 1471 към постановлението, която урежда този въпрос.
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Счетоводните експертизи бяха донякъде. После стана „Бюро съдебни експертизи”. Това „Бюро съдебни експертизи” беше към съдилищата. То беше най-успешния модел, доколкото си спомням.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Ние сме проверили на чие подчинение са били тези Бюра през това време. За нас първи и централен въпрос, както казах, е да се реши къде ще бъде мястото на съдебната експертиза. Защото ако ще е в съдебната система, това означава, че цялата съдебна система трябва да има съответните структури да обгрижва дейността на съдебните експерти. Например в Националния институт по правосъдие, запитахме и г-жа Миглена Тачева, дали има някакви програми по повод на вещите лица. Отговорът е мълчание. Даже не ни и отговарят. Поне по наша представа лицето „експерт” се различава от лицето „вещо лице” по това, че второто трябва да има минимум процесуални познания. Това е първият главен въпрос, който бих очертал.
Вторият съществен въпрос – какъв е характера на експертната дейност. Защото много експерти си мислят, че извършват някакъв вид поръчки, услуги или други работи. Нищо подобно. Множеството съдебни решения по повод на опитите да си защитят интересите в мотивите показват, че съдиите считат, а също така и прокурорите, че това е един вид задължителна дейност, която се възлага на нашите граждани. Но нека да напомним - принудителния труд отдавна вече е забранен от нашата Конституция. Или се разрешава, както пише, само в случаи на бедствия и аварии. Ако искате експертите да възприемат съдебната система като бедствие за нашето общество!?
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Предлога се, че е доброволно възложена при положение, че те доброволно са се вписали в списъците на вещите лица. Нека да не вземаме такива крайни тези, защото не са конструктивни.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Ще ви прочета какво пише в Наказателно-процесуалния кодекс по въпроса в чл. 149, ал. 5: „За неявяване или отказ да даде заключение без уважителни причини вещото лице се наказва с глоба до       500.00 лв.” Уважителните причина са само два вида – здравословни или некомпетентност. Други няма. Т. е. аз трябва да си оставя моята работа, ако правя нещо през това време и да изпълня, под заплахата да ми бъде наложена глоба от 500.00 лв. - това, което иска да възложи съда.
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Г-н Герджиков, смятате ли, че такива задължения на вещите лица няма да има в евентуален закон? Вещите лица доброволно предлагат услугите си на съда. И след като доброволно предлагат услугите си на съда, те трябва да се явяват в съда. А да не говорим за гражданският дълг, който пък свидетелите имат, нали така?
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да, правилно казвате. Но тези услуги, които доброволно предлагат, ние питаме с какъв характер са? Защото в мотивите на съдебните решения пише, че те са с административно-правен характер, което има няколко следствия. Първото следствие е, че не може по общия ред да бъдат защитени икономическите интереси на вещите лица. И второто, по-важно положение е, че в този случай, ако се смята, че са административно-правни отношенията, които възникват, на тях трябва да им се плаща не възнаграждение, а обезщетение. Например както това става в Австрия. Според мен това са двата основни въпроса, които трябва да представляват отправни точки за обсъждане на всичките останали въпроси и те са функция от тези две принципни становища, които ще се вземат. А не, както обикновено, да започнем обсъждането оттам колко се плаща на вещите лица. Всичко това ще се разбере – колко се плаща и трябва да се плаща, чак като решим основните въпроси. 
Съжалявам ако съм бил по-рязък в изказването си. Мога още много да говоря по въпроса, но за мен първото е да се засегнат основните положения и второ – да се чуят мненията на тук присъстващите, тъй като всеки има какво да каже по темата за експертизата. Благодаря за вниманието.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Благодаря. Нека сега да чуем мнението на г-жа Юлиана Колева, тъй като тя има служебен ангажимент в 10:00 ч.
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Благодаря. Само няколко думи ще кажа. Нека представителите на организациите на вещите лица да не смятат, че ние сме против тезата за законопроект. Ние от самото начало от съществуването на този съвет сме застъпили тезата и я отстояваме по всеки повод пред Министерство на правосъдието, че дейността на вещите лица, организацията, техните ангажименти и тяхната отговорност, подчертавам, и разбира се заплащането без някаква степен на подценяване, трябва да бъде уредено със закон наред с техническите помощници в наказателния процес – преводачи, тълковници и всякакви други технически помощници, ако въобще има такива. Трябва този законопроект рано или късно да се появи в нашата правна действителност. Очевидно, че вече е късно, защото ние непрекъснато повтаряме това. 
Отбелязвам това, че Висшият съдебен съвет не спори по този въпрос и ще подкрепя организациите, Гражданския съвет и всички останали, които смятат така. Знаете, че преди две години правихме съвместно със Съюза на юристите в България и с Гражданския съвет към ВСС Кръгла маса. Сега може пак да се направи на финала на мандата ни, да дадем старт за следващия. Така е, това е положението. Но ми се струва, че така, както сме тръгнали да спорим помежду си за това къде е мястото на експертизите, мисля, че ние не бихме могли да имаме спор по тези въпроси. И мисля, че наказателният процес и като теория, и като практика отдавна е дал отговор на тези въпроси. 
Все пак, ако някой смята, че няма такъв отговор, пак повтарям – и в теорията, и в практиката, нека да се изясни това, нека да изчисти. Но така или иначе в чисто практически план този подход ще бъде подход на законопроекта когато той се работи вече конструктивно и в момента. Нека първото нещо, което да заявим ние всички тук, че настояваме най-после да бъде изработен този законопроект, за да уреди тази регламентация на законова основа.
Това е моето мнение. В началото се намесих, защото ми прозвуча много крайно изказването на г-н Герджиков – моля да ме извини, че го прекъснах, но мисля, че няма смисъл да се караме помежду си след като мислим за едно и също нещо еднакво.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Само по повод на това, което каза г-жа Колева – не казвам нещата, които говоря за Висшия съдебен съвет в смисъл на това, което например г-н Милков на времето, че това са хора, които нищо не работят. Казвам го в смисъл, че трябва ясно да се сложи в правата, задълженията и отговорностите на институция кой – да е ясно, се занимава с вещите лица. Защото думата „вещо лице”, по повод на Висшия съдебен съвет, в момента я няма в Закона за съдебната власт. По същият начин и Инспектората ни отговаря, че не се занимава с проблемите на вещите лица. По същият начин и Националният институт по правосъдие – като че ли ние такива дейности не развиваме.
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Формално погледнато е така.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Мисълта ми е, че като се казва, че е в съдебната власт - трябва в цялата структура да има грижата. В този смисъл. Не само бюджет да се предоставя, но и да се осъществява контрол. 
ЮЛИАНА КОЛЕВА: Да, това е така.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: В момента кой осъществява контрол на вещите лица!? Никой. Нека да има и етична комисия за това нещо. Кой осъществява контрол върху етиката на вещите лица!? Пак никой.
/Г-жа Юлиана Колева напуска залата./
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Когато кажем къде са те и с какъв статут, тогава вече ще има изисквания за подбор и т. н.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Именно. Затова казвам, че трябва да се започне от началото, да се определи мястото.
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Г-н Славов ще бъде много полезен с обобщения и изводи.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Г-жо Стоева, заповядайте да изкажете мнение. 
НЕЗАБРАВКА СТОЕВА: Благодаря. Г-н Герджиков, за пинг-понгчето, няма да си разменяме въпроса. В концепцията ми съм приела Закона за вещите лица като лична кауза. В концепцията ми го има като констатации, че един от проблемите за нормалното функциониране и нормалната работа е Закон за вещите лица и решаването на всички възможни проблеми, които се очертават в рамките и на наказателния, и на гражданския процес в работата с вещите лица. Защото един от сериозните проблеми на самото правораздаване е наистина високо професионалната експертиза. В този смисъл самата съдебна система има потребността от това.
Завършвам, защото и други колеги трябва да вземат думата, но все пак да припомня с оглед на това становище, което съм поддържала в рамките на работната група – имала съм предвид компетентността, която Висшия съдебен съвет има при и по повод подобна работа. Висшият съдебен съвет, съгласно Закона за съдебната власт, има само съгласувателна процедура. Т. е. след законопроект изразява становище. Ние, разбира се в дух на взаимодействие с изпълнителната власт и Министерство на правосъдието, сме приели да участваме в този процес и никога не сме отказвали да участваме. Да, вие знаете съвсем в началото и другата част от колегите, които бяха тук, в определени моменти за това, че нямаме изчистените концепции – не само по отношение на това, в един момент работната група се превръща в говорилня. Благодаря.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Благодаря, г-жо Стоева.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Ако разрешите, ще споделя, че имате по-разширени функции по отношение на вещите лица, според Наредбата за вещите лица. Вие сигурно не го знаете. Но там е написано, че Висшият съдебен съвет утвърждава форма на карта на вещото лице. Какви сериозни функции са му прехвърлени по повод на вещите лица. Други въпроси не са споменати, но щом трябва да се прави карта вече трябва да се произнесе и ВСС.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Да, така е – форма на карта. Благодаря.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Благодаря. Заповядайте, г-жо Желявска.
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Благодаря. Ще бъда кратка. Самият факт, че сме се събрали тук и говорим за вещите лица, означава, че ни интересува този проблем. Говорим го от много време и на всякакви видове форуми. Друг е въпросът, че Българската съдийски асоциация не сме поканени да участваме в работна група в Министерство на правосъдието и никога не сме били канени по въпроса за вещите лица въпреки, че сме изразявали много пъти мнението си.
Бих искала да обясня защо г-н Герджиков реагира така. Общувам с много вещи лица, защото съм от 26 години в съдебната система. Разговарям с вещи лица, различни специалисти, включително и специалисти, които са единствени в страната, например медицински специалисти. Наистина съществува недобро отношение към вещите лица, към някои колеги, разбира се. От това се оплакват вещите лица, което каза г-н Герджиков - разбира се ще кажа и гледната точка на магистратите, че на конкретна дата, без да се съобразяват с тях, се случва да се насрочват съдебни заседания, изисква се от тях нещо. Има колеги, които казват, че са предупредени в самото съобщение за призоваване на вещото лице и възлагането на задачата, че ще бъдат глобени. Това е от една страна.
От друга страна магистратите се оплакват, че не могат да намерят добри вещи лица по всички въпроси. Получава се така, че всички са недоволни. Няма статут на вещите лица – много пъти е било тема на разговори. Даже ще кажа, че Българският лекарски съюз организира една Кръгла маса, на която ни поканиха заедно с Асоциацията на прокурорите и Камарата на следователите. Бяхме там, обсъждахме, изказаха си проблемите като вещи лица и даже някои заявиха открито, че няма да се явяват в съда каквото и да се случи, защото нас ни третират – разказаха как ги глобяват, как се отнасят с тях и т. н. Ние пък си казахме – даже имаше крайни мнения, нашите проблеми и отговорихме, че не получаваме винаги нужното отношение от вещите лица.  
Казвам всичко това, за да си обясним защо г-н Герджиков така емоционално говори. Защото всеки път сформираме работни групи, Кръгли маси и накрая въпросът опира в това, че няма закон и само си говорим какво е нужно да се направи. Правилно и г-жа Колева каза, че за следващите, което означава, че пак ще се завърти същата тема.
Затова апелирам Министерство на правосъдието – г-жа Мичева е тук, наистина да се направи една работна група. Очевидно всички ни боли тази тема. Нека всички да участваме и наистина някой да се заеме с този въпрос и да започнем работа по Закона за вещите лица. Вече там ще се изяснява, както каза и г-жа Найденова, какъв точно ще е статута на вещото лице, какви ще са правата, задълженията, какво възнаграждение ще получава и т. н. Защото включително по дела за поставяне под запрещение – старото, сега вече се прие новия закон, дела за установяване на произход – говоря за Софийски градски съд, вещи лица отказват, защото те заявяват, че хонорарите им са изключително малки и няма да участват. Т. е. има недопустими неща и от едната, и от другата страна. Ако има една правилна регламентация, това няма да се случи, защото правата и отговорностите ще бъдат дефинирани.
Затова отново апелирам и заявявам желание за участие за наистина нещо конструктивно да се свърши, да се започне. Може да е бавно, но наистина да достигнем до резултат. В противен случай само говорим и всеки път водим този разговор. Даже виждам в очите на някои хора, не говоря за тук присъстващите, когато г-н Герджиков или някой от вещите лица подеме тази тема реакцията е с досада по темата.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Така е. И аз вече се изморих да говоря едно и също.
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Затова нека сложим някакво начало. Не е в моите компетенции, но всички да дадем предложение като Граждански съвет. Все пак има представители и на Висшия съдебен съвет, и на Министерството по правосъдие. Нека да започнем да работим.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Ако разрешите няколко думи да кажа, не по този повод. Понеже няколко пъти вече се спомена нашето становище и че трябва да има Закон за съдебната експертиза. Не за вещите лица, целта ни не е да превъзпитаме някои. Въпросът е за взаимоотношенията, които възникват в съдебната система между лицата, които изпълняват, но и възлагат експертизи, а не специално за вещите лица. Това веднъж. 
И втори път, пак ще кажа – важно е да разберем по принцип положението, от което изхождаме, защото пишем, тъй като наблюдаваме какво става сега. Частта в Закона за съдебната власт, която касае вещите лица, изведнъж към нея се прикачиха и преводачите. Принципно трябва да разберем, че това плиткоумие, което го пише в нашия Наказателно-процесуален кодекс, че експертизата е способ за доказване, това отдавна е отхвърлено. Като казвам отдавна – от 1900 г. решение № 37 на Върховния съд. Т. е. има много теоретични разработки, че експертизата всъщност представлява особен вид доказателствено средство поради причина, че за разлика от преводача, експерта пише заключение. Той не прехвърля, не обработва по някакъв начин, казва собствено мнение. Както собствено мнение дават и съдията, и адвоката.
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Съдията частично покрива мнението на експерта.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Благодаря на г-н Герджиков и на хората, които дискутираха с него. Много ми харесва, че нещата се казват такива, каквито са в действителност и не се спестява истината. Организация БА „ВЛЕК” ще изложат своите приоритети по темата, това е другата гледна точка – на самите вещи лица. Г-жо Желязкова, заповядайте.
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Благодаря. Вие всички сте получили нашето становище по електронната поща. Споделяме като цяло притесненията, които имат колегите от Сдружение „СЕФИТА” в основната част. Бихме могли да се присъединим към тях с пълно основание. 
Това, което сме изложили в материалът, е опита, който е споделен от нашите регионални представителства, тъй като нашата организация обхваща по-голям периметър, включително и проблемите на малките съдилища и на експертите, които работят там. За нас е важно и колегите, с които работим, ще бъдат много доволни, ако в по-голяма степен се използват възможностите на електронното управление – с електронен подпис, с регистри, към които да има бърз достъп до информация кое вещо лице каква специалност, какви координати има. Тъй като по-голяма част от експертите получават ангажименти извън населеното място където се намират и за да се преодолеят тези забавяния и излишно напрежение, което се получа в магистратите, че едно вещо лице е призовано, а не може да бъде намерено. Това допълнително забавя процеса и го прави неефективен.
Другите акценти са, че има експерти, които се записват в списъците на вещи лица без да имат елементарна представа какво се изисква от тях правосъдната система. Добре е да се помисли за първоначално обучение за колегите, които за първа година се вписват, защото архитект може да е добър специалист в областта си, но, както се казва, не знае къде да застане в съдебната зала и да не е наясно кога е наистина призован. Обаждат ми се нововписани вещи лица с искания за провеждане на всякакви такива теоретични подготовки. Но това не е наш ангажимент. Може да им помогнем само да им уточним къде да прочетат тази уредба. 
Истината е, че има експерти и експерти. Има такива, които са се вписали само, за да са в някакъв списък. Има и други, които работят много сериозно и много отговорно. В този ред на мисли сме говорили с г-н Герджиков за създаване на такъв регистър и да се води статистика кой експерт какви дела получава и в какъв срок обработва документите, приема ли се експертиза. По този начин например да се направи някакво отсяване дали експерта е бил полезен за системата, което в крайна сметка е основната цел на неговата работа.
Друг проблем е възнаграждението, което също сме го отбелязали в становището си. Хубаво е да се вземе предвид другата професионална работа, т. е. въпросните експерти какви възнаграждения получават. Често получаваме оплаквания от съдиите, че експертите са отказали, защото получават много по-високо възнаграждение като архитекти, инженери, експерт-счетоводители и т. н. Това, което съдебната система може да им предостави като възнаграждение за труда им, не ги удовлетворява. 
Затова е по-добре да преценим как може поетапно, плавно за системата, да извадим часовата ставка като начин за определяне на възнаграждението и да се изработи друг механизъм, който по принцип да бъде по-справедлив за колегите. Също така когато техните хонорари бъдат намалени по някаква необоснована причина, те да имат възможност да вземат отношение към това намаляване. Все пак би следвало всеки да има възможност да реагира на такъв акт, с който се намалява двойно или тройно възнаграждението му. 
Разбира се трябва да има механизъм, в който да няма спекулации от страна на колегите, че за не особено сложни експертизи да се надвишават приемливите нива на експертиза. Защото, както казах, има примери и в едната, и в другата посока.
Последната точка, с която сме завършили становището си, е за статута на вещото лице и на съдебния експерт. За нас този въпрос е да бъде решен по начин, който да удовлетворява всички участващи страни. Тогава наистина ще можем да привлечем по-млади, като възраст, експерти, които да работят като вещи лица. Аз самата съм в тази категория като човек, който се занимава с тази дейност. Ако някой си направи труда да погледне ЕГН-то на експертите, които са например за Окръжен съд – Хасково, район, за който аз отговарям, възрастовата граница е доста висока. Според представителите на местната съдебна власт е абсолютно необходимо да има поетапно подновяване, т. е. да има хора, които са в апогея на творческата си и професионална кариера, за да дадат своята дан за работата в съдебната система.
/Г-жа Незабравка Стоева напуска залата./
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГОЬЗОВА: Благодаря, г-жо Желязкова. Нека дискусията бъде накрая. Оставих г-н Герджиков да има възможност за реплики и дискусии, за да не се разделят нещата.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Моля отново да взема думата, благодаря. Тъй като и г-жа Русева е тук искам да кажа, че нямам предвид, че не се организира както трябва работната група в Министерството. Ние сме засегнали още от първото заседание на Гражданския съвет към ВСС един въпрос, който за нас е крайъгълен и който е изцяло в ръцете на Висшия съдебен съвет. Ние не бива да решаваме въпросът за експертизите като шамани. Решаваме въпроси, но за какъв бюджет става въпрос – не се знае. Поради това още през 2014 г. поискахме да се въведе статистика, за да е ясно какво е положението. Това едното. 
Второто важно положение е да се отделят в отделен бюджетен параграф съдебните експертизи, защото в момента за съдебните експертизи се плащат две пера - § 2, който е възнаграждение, т. е. от част от възнагражденията, а другия е  § 10 – издръжка. 
За да сме наясно какъв въпрос трябва да решаваме, трябва двете неща – статистика, за да знаем какво и как се е развивало и втори път – да се отдели финансово тази дейност. 
За съжаление това толкова години не се случва, което за нас е съвсем малко усилие.
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Това пропуснах да го кажа и затова напълно подкрепям казаното от г-н Герджиков. 
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Да, г-н Герджиков всъщност допълни становището и приоритетите на БА „ВЛЕК”. 
Датата и темата на днешното заседание са част от Годишния план на Гражданския съвет към ВСС. На края на м. октомври е заложена темата за вещите лица, тъй като сме се съобразили със срока на работната група към Министерство на правосъдието, която е трябвало до 30.09.2016 г. да изготви Проект на Закон за вещите лица. В следващата точка от дневния ред е позицията на Министерство на правосъдието във връзка с тази работна група. Г-жа Мичева е ръководител на групата и в това си качество участва в днешното ни заседание. Г-жо Мичева, заповядайте.
ВЕРГИНИЯ МИЧЕВА – РУСЕВА: Благодаря. Оказа се цяло предизвикателство от м. април до 30.09.2016 г. да можем да предложим текстове. 	Всъщност формата на работната група беше доста широк. Ние сме поканили представители от съдилищата в София, Пловдив и Пазарджик, тъй като са най-близко и могат лесно да пътуват. Също сме поканили вещи лица, представители на различни професионални организации както и представители на Висш съдебен съвет. Накрая се оказа, че съдиите и прокурорите са ангажирани, рядко идваха на заседания на работната група и предимно бяхме с вещите лица.
Както и се каза, и това го разбирам, проблемите във времето са много натрупани. Много емоции имаше - сълзи, нападки, агресия и накрая – тук има присъстващи и знаят как протичаха срещите, дойде лятото и хората не поискаха повече да се съберат. Последният проект е от 1 юли, което означава, че преди това сме се събирали. Изключително голямо предизвикателство е наистина, защото концепцията как да бъде структуриран статута, критериите за подбор и т. н. на вещите лица е много дискусионна. Честно казано магистратската общност не ни помогна в Министерство на правосъдието и казах защо – всички са ангажирани и не идват. 
Основните неща, в които се съсредоточихме е, че следва да уточним или законът следва да урежда статут на вещите лица, критериите за подбор на вещите лица, стандартите за изготвяне на съдебни експертизи, обучението и повишаване на квалификацията на вещите лица, условия и реда за определяне на възнаграждението им, етичните правила при изпълнение дейността им, отговорност при неспазването и защита на вещи лица при осъществяване на тяхната дейност.
Съгласихме се също така към Министерство на правосъдието да се създаде Централен електронен регистър на вещите лица, който да се администрира и поддържа от министерство на правосъдието. Както чухте това всъщност беше предложение на вещите лица. 
Един от големите препъни камъни, може би, на дискусията беше критериите за подбор. От професионалната организация на вещите лица излезе предложение всички вещи лица да положат първоначален изпит. Аз лично, като съдия преди това, не мога да го възприема, защото именно малките съдилища ще останат без вещи лица. Или пък има наистина експерти, които са много значими в своята област – например един лекар как ще го накараме да премине на първоначален изпит за вещо лице!? Знам, че при други вещи лица – и това може би е разумно при счетоводните експертизи, при оценъчните, при авто-техническите. С г-н Карапетков спорехме например него кой ще го изпитва. 
За мен все още има много неясноти и спорове по определени въпроси. Иначе ние разполагаме със закон от Словакия. Вещите лица бяха много любезни, предоставиха превода. Лесно ще го преведем, бързо ще произведем закон. Един добър закон не се пише за 3 – 4 месеца, особено когато проблемите са се събирали във времето и те са многополюсни. 
Както тук си говорим – нашата идея е наистина да произведем нещо добро. Както виждате г-н Герджиков говори едно, друго – вещите лица, съдиите и прокурорите – трето и четвърто. За мен е изключително трудно аз да обединя тези становища и да намеря най-добрия вариант.
Пак е време да съберем работната група, но преди това ще създам една помощна работна група, ще се срещна само с магистрати. Нека да чуя и становището на Висш съдебен съвет и след това ще включим и вещите лица. 
ОТ ЗАЛАТА: Поотделно?
ВЕРГИНИЯ МИЧЕВА – РУСЕВА: Да, поотделно. Всъщност аз не знаех, че има толкова видове експертизи. Оказа се, че има изключително голямо разнообразие, а не само познатите ни най-често авто-технически, оценъчни и счетоводни. Затова подходът към тях не може да бъде един и същ. Нужно е да бъдат разпределени, разделени. Оказа се, че към Агенцията по вписвания има други вещи лица, които също считат, че не са оценени, правилно подбирани и т. н. Неща, които са извън съдебната система, но пак дават отражение.
На практика ние стигнахме до чл. 19 и до там. Поканих и експерти от Министерство на финансите, от НАП, тъй като вещите лица имаха възражения по начина на плащане на възнаграждението, различните практики на съдилищата. 
Както виждате проблемите са наистина много и затова моля за подкрепа към работната група на Министерство на правосъдието. Когато се събираме за работна група моля за конкретни текстове, защото наистина вещите лица предложиха текстове, но аз лично не съм убедена, че те са в интерес на правосъдието и в интерес на гражданите, които всъщност се ползват от услугите на съдебната система. 
Министерство на правосъдието, поне аз няма да позволя в работната група, да не създадем един качествен Закон за вещите лица, в който ще им уредим тяхното възнаграждение, тяхната защита, за отговорностите - малко се разминаха нещата, техните задължения и добро ниво на квалификация някакси останаха назад. Това е за мен изключително важно и затова всички емоции, през които минахме лятото, да ги потушим, за да можем по-разумно да напишем добри текстове. Не мога да кажа, че до края на годината ще сме готови, това е много амбициозно. Може би в началото на следващата година.
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Може ли да взема думата, благодаря.                   Г-жо Мичева, може би не съм била съвсем ясна. Когато казах за първоначално обучение имах предвид първоначално обучение на експерта как да се държи и какви права и задължения има той като вещо лице. Не толкова не неговата професионална квалификация.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Става въпрос за процесуално поведение. Задължения и права.
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Да, защото ме питат дали са призовани вече да дават експертиза след като им се е обадил адвокат по телефона. Точно за задължения и права, за такова обучение ставаше въпрос. А за това, че експертите постоянно трябва да повишават своята квалификация – това живота го налага и тяхната търсеност като специалисти. Дали са вещи лица или не, те постоянно трябва да си повишават професионалната квалификация. Учене до края на живота са казали колегите в Европейския съюз. 
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Благодаря, г-жо Желязкова.                  Г-жо Мичева, ще допълните ли още нещо?
ВЕРГИНИЯ МИЧЕВА – РУСЕВА: Благодаря. Само това ще кажа, че в НПК предвидихме разпоредба вещите лица да могат да бъдат вече изслушвани по видеоконферентна връзка именно защото малките съдилища срещат големи трудности при осигуряване на вещи лица в районите си. Особено с по-специалните експерти, за да не пътуват продължително вещите лица да се явяват или да се отлагат дела. Смятам, че това е нещо разумно.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Във връзка с обучението на вещи лица знам, че по места в съдилищата се прави обучение на съдебните заседатели. Това може да послужи за взаимстване на добра практика.
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Да, това ще е добре да се обмисли. 
ВЕРГИНИЯ МИЧЕВА – РУСЕВА: Но първо трябва да решим къде е мястото на вещите лица. И трябва да влезе в закона.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: В тази връзка, ако разрешите, знаем, че е необходимо да има такъв вид обучение на експертите, за да станат вещи лица. Нашата организация финансира и организира провеждане на курсове, както ги нарекохте, по експертно поведение. Т. е. началните положения, които са необходимо да знаят експертите, за да станат вещи лица. За съжаление нямаше никакъв интерес, защото никой не го изисква. Никъде не пише, че вещото лице трябва да има такива познания. Също при приемането на документите за вписване в списъците никой не иска да имат такава квалификация.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Благодаря на г-жа Мичева. Нека да дадем думата на Съюза на юристите в България. Г-н Славов, моля, заповядайте.
КЕТИ БОЗУКОВА: Преди това моля за едно процесуално предложение. Т. 5 вече захваща по-различен ъгъл на темата. Може би с някаква дискусия да завършим към т. 4 и т. 5 да остане самостоятелно за разглеждане.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Колеги, съгласни ли сте с така направеното предложение? Г-н Славов, Вашето мнение?
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Благодаря. Аз ще бъда кратък по отношение проблемите на т. 5.
Съюзът на юристите в България има готовност за провеждане на Експертна кръгла маса. Знаете, че правихме такава Експертна кръгла маса през м. ноември 2013 г. и всичко е издадено в сп. „Правна трибуна”, бр. 3/2015 г., която книжка е на ваше разположение. Експертната кръгла маса беше организирана от Съюза на юристите в България със съучастието на Министерство на правосъдието и на Висшия съдебен съвет.
Интересното е, че всички тези проблеми, които тук се поставиха, са в заключителните части – обобщени предложения. На тогава проведената Експертна кръгла маса всички тези проблеми, които се поставят тук, са обсъждани. Те са извлечени. 
Предстоящата Експертна кръгла маса също е ангажимент на Съюза на юристите в България, поет към Висшия съдебен съвет. Надявам се, че и Министерство на правосъдието отново ще е съучастник, за да бъдем конкретни и полезни.
Проблемът, който аз виждам, е друг. Статуквото в момента, нещо, с което ние трябваше да започнем и което ни го каза заместник-министъра на правосъдието е такова, че реално нямаме завършен обсъждан законопроект. Министерството предлага работната група да продължи работата и в рамките на няколко месеца с надеждата да приключи. Не виждам смисъл в целия този период ние да правим такава Експертна кръгла маса, защото ще дублираме това, което се говори в работната група. По-добре да изчакаме да направим един законопроект в рамките на работната група, който вероятно ще е дискусионен, ще има много положения, които няма да се харесат на един или друг. Нека след това да направим Експертна кръгла маса като извлечем, разбира се, с тезиси водещите моменти, които са дискусионни. Защото няма смисъл да обсъждаме цялата работа.
И отново казвам, ако погледнете всички какви обобщени предложения, които Кръглата маса преди три години единодушно прие, ще видите, че всички въпроси, които отново дискутираме, са поставени тук. Включително и за създаването на Нотариална камара, и за обучението, и за възнаграждение, и за всичко останало. Т. е. много детайлно са изразени проблемите.
Имаме готовност във всеки един момент да направим тази Кръгла маса, но мисля, че това, което ви предлагам, е най-добрия вариант. При един готов законопроект да извлечем основните проблеми, по които най-много противоречия и дискусии и тогава да ги разискваме на Кръгла маса. Благодаря.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Благодаря, г-н Славов. Нека сега преминем към дискусията. Светла Дерменджиева – председател на Камара на независимите оценители в България. Заповядайте, г-жо Дерменджиева. 
СВЕТЛА ДЕРМЕНДЖИЕВА: Благодаря. Ще изложа някои основни пунктове.
Първо по отношение изказването на заместник-министър Мичева. Знам, до нас достигнаха проблемите на воденето на работната група, както Вие казахте, драма. Само ще си позволя да кажа, че може да направите нова работна група и да подберете по-качествени представители.
По отношение на вещите лица. Няма общо събрание на Камарата където незнайно защо се започват дебати между независимите оценители, дори ще ви кажа, че на предпоследното Общо събрание ми пречеха да си свърша работата. Защо. 90 % от независимите оценители, ако не знаете – погледнете Закона за независимите оценители, са 9 правоспособности с изпит, с квалификация и прочие. 
Колегите работят и като вещи лица. Какво се случва. Има изключително много смесване на понятията. Оценка, съгласно ЗНО, има своите критерии. Първо, за да бъде оценка, трябва да е възложена, съгласно закона. Има критериите и накрая завършва с оценка „Пазарна стойност”.
Редовно в седмицата поне по пет пъти идват от различни институции, предимно съдебни, към мен да предоставя на Комисията по професионална етика да се изкаже за някаква експертиза, която, според определен съд или съдия, не е както трябва. Ние ги връщаме, защото съгласно ЗНО ние не може да разглеждаме съдебни експертизи. Ние разглеждаме само оценки във формата, във вида и във възлагането. Друго - това, което професионално се опитва да се намерят критериите за квалификация, започват да изискват неофициално експертизите да имат елементи на оценка. По отношение на закона, който така или иначе е мъчен толкова време, трябва да е ясно, че не може да се смесват тези неща. Знам дори колеги – оценители, които са участвали в работната група и които се опитват да направят нещо смесено, което по никакъв начин, поне от наша гледна точка, е сериозно обмислено. Това няма да допринесе за полза в съдебната система. 
Напълно подкрепям изказването на г-н Герджиков, но това е разглеждане само на едната част. Истината е, че Камара на независимите оценители в България, Управителния съвет и в случая аз постоянно сме атакувани. Ние няма как да отговорим. След това получаваме обвинения, че не сме разгледали. Ние нямаме право да разгледаме съдебна експертиза и да се изкажем тя качествена ли е или не. 
Мисълта ми е, че в проектозакона за вещите лица наистина трябва да е ясно, може дори да се помисли за група на правоспособности, за група на образование и ниво, до което се достига. Тази част, която е с опит - както беше някога през 1999 г. за независимия строителен  надзор, това като пример. Там имаше критерии – толкова години, такава специализация, толкова години работено, доказано с обекти, където е работил. Може да се помисли и в посока да се регламентират условията и критериите, по които да се определи кой може да бъде вещо лице. Защото е истина, че има експертизи, които – всички сте ги виждали.
И пак да кажа, ако има нагласа за сериозна работа в работна група, ако в тази работна група счетете, че има необходимост от представители на Камарата на независимите оценители в България, ние ще изберем представител. Нашият юридически съветник – адв. Георги Хорозов, е изключително вещ. Имаме учебно-методичен съвет, където се работи по проблемите и можем, при покана и необходимост, да участваме по-активно. 
Знаете, че Законът за независимите оценители е специален закон. По образование аз съм финансист. Тук сте повечето прависти. В законът е ясно, че има само една Камара на независимите оценители в България с регулативни функции. Колегите, които са направили едно частно сдружение „Камара на професионалистите” – това е в кавички с частни интереси. Колко и как се рекламират и каква позиция имат и колко се борят с този Управителен съвет за изземване на функции, това вече е съвсем друг въпрос. Камарата е една и е по специален закон.
По отношение на Агенцията по вписванията. Миналата година през м. февруари в изпълнение на задълженията, които имаше Агенцията по вписванията с промените в нормативната уредба, ние напълно отговорно сме направили споразумение, където е с условия който иска. Ние не можем да задължим всички колеги да работят с Агенцията по вписвания. Затова с Агенцията по вписванията в споразумението има един основен пункт – декларация, че желаеш електронния подпис и прочие. Ние им изпращаме, наели сме се с това без да се заплаща на Камарата, да го обработваме и да го изпращаме. 
Така, че списъкът, който от миналата година - той се попълва постоянно, има нови желаещи, който не иска го сваляме от регистъра. Но това не е регистъра на Камарата на независимите оценители, а регистър, който се формира от желаещите и който ние предоставяме с всички данни по правоспособности в Агенцията по вписванията. Това е съвсем различно. Исках да кажа, че от година и половина Агенцията по вписванията ползва тези желаещи, които са само независимо оценители. Отделен е въпросът, че там имат необходимост и от други специалисти.
По отношение на проектозакона за вещите лица и експертизите. Не може да се сравнят всичките неща само с независимите оценители. Хубаво се каза – лекари, отделни специалисти. Критерият трябва да бъде съвсем различен. Това е простия пример. Не може да е само с тази нагласа, както е в нашия закон и нашата Камара. 
Пак казвам – една голяма част от нашите колеги работят. На предпоследното Общо събрание беше поставен въпроса какво се случва с проектозакона за вещите лица. Това е тема, по която, според нашия закон, не можем да си позволим да разсъждаваме. За вещите лица си има място, но това е сериозен проблем. Не може това да продължава толкова години. Всяка седмица ние връщаме обратно материалите без мнение, защото нямаме право на това. Благодаря.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Благодаря, г-жо Дерменджиева. Г-жа Найденова иска думата. След това думата ще има г-н Иванов. Моля, заповядайте г-жо Найденова.
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Благодаря. Ще бъда съвсем кратка. Г-н Герджиков каза в началото на неговото изложение - това, което тук ни обединява, е въпросът за съдебната експертиза не само вещите лица и експертите. Ако кажем, че съдебната експертиза е доказателствено средство както в наказателния, така и в гражданския, и в административния процес и кажем, че тя е държавна регулирана дейност, тогава вече ще стигнем до въпроса кой може да я осъществява. 
Държавна регулирана дейност е дейността на разследващите. Законът казва кой може да я осъществява, в каква форма и каква стойност има крайния акт, например на разследващия. Тук, по-вещи от мен в наказателния процес, давам пример с него, защото е по-лесно възприемчив, протоколът за претърсване и изземване трябва да отговаря на тези реквизити, той може да бъде съставен от еди-какво-си лице и, за да направи крайния акт – протокол, трябва да извършва действията, които процесуалния кодекс описва стъпка по стъпка. 
По същият начин, ако гледаме на съдебната експертиза като държавна регулирана дейност в резултат, на която имаме едно доказателствено средство за осъществяване на правосъдието, също като държавна регулирана дейност мисля, че е хубаво да започнем в цялата концепция за съдебната експертиза, не само за вещите лица, тогава вече ще си кажем тази държавна регулирана дейност кой я регулира, кой определя критериите, по които тя се осъществява, кой я финансира. Това не е маловажен въпрос. 
Сигурно е болезнен въпросът за финансирането, но той ще реши всички проблеми от там нататък. Тогава ще стигнем до това кой може да я осъществява, кой подбира лицата и кой контролира качеството на тази работа. Камарата е с друг статут, има и други закони, които регулират дейности, които също са експертни. Казахте и строителния надзор, даже тук говорихме, че има и Закон за занаятите. Там също има организация, структура, обучение. Финансирането ще осигури възможност на вещите лица, съдебните експерти - нека да се концентрирам върху термина на съдебни експерти, да са сигурни, че техния труд ще е приблизително адекватно възнаграден така, както те го предоставят под друга форма, за своята експертиза. 
Имаме толкова много специалности. Всяка специалност завършва с държавен изпит, с придобиване на правоспособност и накрая имаме завършени специалисти, които могат да извършват определена специфична дейност в сферата на това, което са учили или практикували, придобили са след това и допълнителни специфични знания. Но ставайки вече съдебни експерти към тях се поставят и допълнителни изисквания. Казвам го само, за да се концентрирам върху това. 
Тук не трябва да говорим общо за експертите и вещите лица, а за съдебната експертиза и трябва да кажем, че ще гледаме на нея не като на една свободна и самоорганизираща се дейност, каквато е до момента, а като една държавна регулирана дейност. Ако кажем, че тя е държавна регулирана дейност, тогава вече може да намерим много аналогии в законите, които да кажат как тази държавна регулирана дейност ще бъде организирана и финансирана. Нека не пропускаме този елемент – финансирането на тази държавна дейност. Защото това не трябва да зависи само от желанието на определени експерти. Казах вече, че в моята практика съм се сблъсквала и съм сигурна, че и всеки от вас, които са работили – дори практическата възможност да се намери експерт или намирайки експерт, възнаграждението, което трябва да му се плати, е толкова неимоверно, че страната се отказва от експертизата, защото не може да понесе този разход. Този разход не би могъл да го понесе и бюджетът на съда, защото това възнаграждение го определя експерта, който се оказва, че е единствения в страната и може да направи тази експертиза. 
Това беше моето виждане – какво представлява съдебната експертиза. От там нататък ще си дойдат всичките последици. Благодаря.
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Първо искам да честитя на новоизбраните съпредседатели и да им пожелая на края на мандата да имат същите красиви усмивки на лицата, както в началото.
За мен е много интересно да слушам какво се обсъжда до момента, защото, за съжаление Асоциация на прокурорите в България не е поканена в тази работна група. Както разбирам и други съсловни организации не са поканени. 
Не ми стана много ясно – този камък в полето на магистратската общност, че тя не е помогнала – цитирам точно. Имам един въпрос към г-жа Мичева, като представител на Министерство на правосъдието – защо не е помогнала магистратската общност и защо не са поканени съсловните организации? 
Мисля, че ние сме част от магистратската общност и досега сме показвали сериозно отношение към всички въпроси, по които са ни поискали съдействие. За мен е енигма защо ние сме пренебрегнати и мисля, че това е един сериозен недостатък на работната група. 
За сметка на това са поканени всички други възможни експерти и както виждам ситуацията е малко като орел, рак и щука. Тя, естествено, не е от най-продуктивните почви, но би трябвало Министерството на правосъдието, щом се е заело с тази сериозна дейност, да направи дори повече от възможното, за да успее първо – да покани всички, второ – да се опита така да тушира крамолите между отделните представители на експертите, за да покаже отговорно отношение и да помогне, да създаде условия да се постигне този резултат, който всички очакваме.
Имам усещането, че сме затънали в процедури и сякаш в един момент почваме да отчитаме дейност – колко Кръгли маси са проведени, колко заседания на Гражданския съвет и на други обществени съвети, на експертни групи и повтаряме едно и също през определен период от време, през 3 - 4 години. За съжаление обаче количествените натрупвания не водят до качествени резултати. Т. е. нещо трябва да се промени. Не знам какво е това нещо, но каквото и да е то трябва да се случи с участието на всички, които биха могли да помогнат по някакъв начин и заявяваме желание също. Аз го заявявам.
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Аз също го заявих.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Но няма чуваемост.
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: За мен също е неразбираемо как при наличието на такъв огромен капацитет, който е събран и тук, на тази маса, и такова сериозно отношение от всички институции – Министерство на правосъдието, заместник-министъра присъства на нашето заседание, Висшият съдебен съвет също е тук, Съюзът на юристите в България, който има най-голямата, водеща роля, ефективно отношение по въпроса, изключително важен въпрос за експертизата от години наред. И как може този огромен потенциал, който е събран тук, да не даде положителни резултати!? 
Повече от двадесет години се говори за проблема с експертизите. За мен този проблем е особено сериозен. Аз нямам тридесетгодишен стаж в системата, но от позицията на моите 16 години опит твърдо мога да кажа, че колегите имат проблем с експертизите – говоря за прокурорите, но съм убеден, че и при съдиите е същото. Има проблем с намирането на качествени експерти, които често пъти решават делото. Има проблем с мотивацията на тези експерти да си свършат качествено работата. 	
Най-накрая се появява един значително съществен момент – заплащането. Защото добрият експерт иска и по-голямо възнаграждение. Право пропорционална е зависимостта способностите на експерта и оценката на труда му. Затова, и г-жа Найденова беше правя, трябва да се измисли, освен всичката друга регламентация на тази дейност по отношение на експертите и експертизите, трябва да се помисли и за оценяването. Правосъдието е една скъпа дейност, никога и никъде не е била евтина. Евтина е някъде по на изток, където се водят войни, но ние не сме тръгнали към този идеал. Това е скъпа дейност особено когато се търси справедлив резултат. 
Държавата определено трябва да се заеме по-отговорно с тази материя, за да не отчитаме - казвам го като страничен наблюдател, защото не сме участници в работната група. За мен единствената крачка в положителната посока е, че не водим този дебат, който се водеше преди две години, на какво законово ниво трябва да се регламентира експертизата. Тогава все още имаше известни колебания, сега всички сме единодушни, че това трябва да стане на ниво закон. От тук насетне трябва да се използва потенциалът, който се е натрупал и желанието да се насочат към една правилна посока. Министерството на правосъдието би могло да продължи с водещата си роля. 
Използвам случая да се обърна и към представителите на Висшия съдебен съвет – също би могъл и Висшия съдебен съвет да даде своя дан в това направление, а не да се – извинете, че ще използвам думата - такива са процедурите, че те забранявали да се включат на предходен етап, а трябва да се появи законопроект. Като се появи законопроекта изпадаме в ситуация, която редовно изпадаме – някой го направи законопроекта, даде ни го за обсъждаме и тогава установяваме колко не добре е написан. Казвам го според нашата гледна точка. Не е ли по-добре в началото да се развият тези дебати и да се консолидираме около някаква конструкция, която задоволява всички и тогава да се тръгне да се разработват конкретните текстове в закона. Това е моето виждане.
Декларирам, че ние ще помогнем с всичко, с което можем и което е по силите ни и не приемам, че магистратската общност е отказала да съдейства. Напротив, представителите на съсловните организации, които сме тук, съм сигурен, че щяхме да помогнем. Както отидохме с неофициална покана на Форума на лекарския съюз и ефектът беше много положителен. Винаги сме помагали и ще продължим да помагаме.
ВЕРГИНИЯ МИЧЕВА – РУСЕВА: Благодаря. Наистина моя е грешката, за което се извинявам. Приемам критиката, че не съм поканила професионалните организации на съдиите и прокурорите. Поканих по институции. Следователите идваха в работната група.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Днешното заседание ще приключи с Акт на Гражданския съвет, с който протоколът от днешното заседание да бъде предоставен официално на Министерство на правосъдието, на г-жа Мичева и на Висшия съдебен съвет. В този протокол изрично ще бъде отразено желанието на трите съсловни организации - Камарата на независимите оценители в България, Асоциация на прокурорите и Съюза на административните съдии в България, че те имат желание и искат да участват в работната група, която ще бъде преструктурирана, както Вие, г-жо Мичева, казахте току-що, т. е. тя ще има нов състав и структура и ние много ще се радваме да поканите присъстващите тук, които имахте възможност да видите лице в лице. Те изразиха открито своята позиция и желание да участват в работната група. След като мине време може да се прецени кой да участва и как ще премине работата на един такъв колективен орган. Сега давам думата на г-н Стефан Петров – Камара на следователите в България.
СТЕФАН ПЕТРОВ: Благодаря. Първо като участник в работната група да кажа няколко думи по Проекта за Закона за вещите лица. Вярно, че не са поканени съсловните организации, но бяха поканени всички институции с изключение на административните съдилища. Аз бях като представител на Националната следствена служебна и като член на Управителния съвет на Камарата. Съдийската асоциация също беше представена от председателя на Окръжен съд – Пловдив в качеството му на член.
Има много проблеми по Проекта за Закона за вещите лица, защото интересите са разнопосочни. В самите различни организации на вещите лица има противоречия между тях. Ще споделя само едно – икономистите искат пресяване при кандидатстване на вещите лица като такива. И може да се организира такъв първоначален изпит, както повечето от колегите искаха да осъществят. Но има други специалности където са само по един или двама специалисти в България. Например да изпитаме един лекар, който е професор, кой ще му проведе изпита. Така, че проблемите са много, но трябва да бъдем по-конструктивни, за да може да се изработи този законопроект. 
Вярно, че и от Висшия съдебен съвет казаха, че Министерство на правосъдието е водещо – така е. Те изготвят законопроекта, но аз мога да ви кажа, че в предишния състав на ВСС имаше един проект, който не беше много качествен изготвения законопроект, но беше изготвен законопроект за вещите лица, който се предостави на Министерство на правосъдието. То от своя страна го внесе в Министерски съвет и там поради лични причини – МВР казаха, че няма да подкрепят този законопроект и законопроекта приключи тогава.
Според мен Министерство на правосъдието са водещи, но един законопроект може да се изработи с по-малка работна група. В тази работна група се събираме повече от 30 човека, става една говорилня и нищо не се изработва. Нека да са по-малко хора, за да се изработи един законопроект и после да пристъпим към обсъждането на този законопроект. Така и г-н Славов предложи – за Кръгла маса да се направи обсъждане. 
От тук нататък смятам, че ще се събираме, за да изготвим добър или лош, но да изготвим един законопроект, в който смятам, че - и г-жа Мичева ви прочете какво ще урежда този закон и мисля, че са всеобхватни тези седем точки, които урежда този законопроект и като се изработят текстовете тази дейност на съдебните експерти ще бъде вкарана в закон. Този закон, за мен, не се прави само за съдебната система или само за вещите лица. Той се прави и за хората в България. Благодаря.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Благодаря, г-н Петров. Преди г-н Герджиков отново да вземе думата, има ли други желаещи да се изкажат? Заповядайте, г-н Славов.
ВЛАДИСЛАВ СЛАВОВ: Благодаря. В подкрепа на предложението на г-н Петров - ако искаме да стигнем до някакъв резултат, нека да помогнем на Министерство на правосъдието да редуцира работната група, за да бъде конструктивна и полезна в посоката, в която работим. Ще направя конкретно предложение. Ние, от магистратската общност, казваме, че 5 – 6 организации може да посочим, които да представляват гилдията и реално да участват в работната група. Нека същото да направят и вещите лица в техните формирования и реално Министерството да прецени над тези 10 – 12 организации кои още да покани, за да се съберат не повече от 15 човека и да работят по-рационално и да се стигне до резултат.
Няма проблем, предвид това, че проекта е публичен, всеки, който се счита за заинтересован като организация, като физическо лице или като специалист, да изрази писмена позиция по отделните текстове, да ги изпрати на Министерството на правосъдието. Но в работната група не трябва да има повече от 15 човека, за да има наистина резултат. 
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Благодаря. Мисля, че г-жа Мичева днес чу достатъчно конкретни предложения към нея и към работната група. Едновременно се иска редуциране и разширяване. Въпросът е, че все повече хора искат да участват и някак става спорно.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Г-жа Желявска иска думата. Заповядайте.
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Благодаря. Подкрепям това, което казаха г-н Петров,       г-н Славов и г-н Иванов. Казвате, че са много 15 човека, не са много. Например 5 организации изявяваме желание да участваме. Само взимам отношение по това, което каза г-жа Мичева, че ще се създаде магистратска допгрупа. Според мен трябва да участваме всички заедно в една работна група. Това, което каза г-н Славов – който има становище да го предостави писмено, е много добре. Другото което – като има конкретен мандат и се знае в определено заседание какво точно ще се обсъжда, например коя глава от закона, изработват се някакви текстове и тогава вече да се проведе по-широко обсъждане. За да може наистина оперативно да участваме и да свършим работата. Изявявам още веднъж желание за участие по начина, по който до сега беше обсъждано. Благодаря.
ПРЕС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Благодаря. Давам думата на г-н Благоев от Сдружение „СЕФИТА”.
ДОЙЧИН БЛАГОЕВ: Благодаря. Точно това щях да кажа, че моето мнение за работната група, събирането й от специалисти, експерти и прочие, според мен, в какъвто и състав да бъде няма да свърши работа. Моето мнение, това, което г-н Славов отметна в началото е, че всяка една от общностите, които ще участват по-нататък, трябва предварително да се подготви. Тя трябва да бъде готова. Например, прокурорите да обсъдят всичките въпроси, да ги изразят в писмено становище. По същият начин и останалите съсловни организации. И чак тогава да се пристъпи към работа. Защото тази говорилня, мога да ви кажа предварително какво ще стане – нищо няма да стане. Тези работни групи, тези приказки. Друго е когато, например вие – съдиите, сте готови с изложени становище и там вече по същество може да си „сверите часовниците”. Това е моето мнение. Защото практиката сочи точно обратното.
Що се отнася по въпроса за закона за експертизата. Според мен, ако изпълнителната власт в лицето на Министерство на правосъдието ще решава този въпрос с всички останали въпроси, свързани с експертизата, може би трябва да има заместник-министър по експертизата, да има дирекция в министерството по експертизата и вече там да си намерят специалисти, които да ръководят тази експертиза, включително обучение и т. н. Това е моето мнение. Благодаря.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА. Благодаря. Давам думата на Весела Павлова – Асоциация на българските административни съдии.
ВЕСЕЛА ПАВЛОВА: Благодаря. Подкрепям всичко казано от колегите. Изразявам и аз становище от името на Асоциацията на българските административни съдии, че бихме желали да участваме в работната група и се надявам да получим покана. Благодаря.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Благодаря, г-жо Павлова. Г-н Герджиков, заповядайте.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Ако ми разрешите, ще отправя питане към г-жа Русева във връзка с Пътната карта, която е приета от Министерски съвет и в която по Мярка 6.4.2. и Специфична цел V е предвидено да се работи за подобряване на съдебните експертизи и приемане на Закон за съдебните експертизи в периода 2016 г. – 2017 г., трябва догодина да приключи, за което по Оперативна програма „Добро управление” е заделена скромната сума от 780 000.00 лв. Питането ми е – какво правим, работим паралелно на обществени начала? Ако нещо се прави по тази сума, може би ще бъде добре да бъдем информирани. 
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: И какъв вид дейности са предвидени.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да. И докато мисли как да отговори г-жа Русева.
ВЕРГИНИЯ МИЧЕВА – РУСЕВА: Въобще не мисля, вече съм Ви отговаряла. Тези пари, и тогава когато повдигнахте въпроса, без да знам - не разбирам от проекти и не се интересувам какви са тези пари, но понеже повдигнахте въпроса и в работната група – всъщност парите не могат да бъдат изхарчени за работна група и за експерти, които ще пишат закон. Това го уточних в последствие, по ОПДУ не може това да се случи. 
Парите ги предвиждаме за този централен електроен регистър на вещи лица, който не знам колко би струвал, но е изключително скъпо начинание, което трябва да направим ако решим да го има. Евентуално биха могли, но ще ни трябва някакъв анализ предварително, оценка на въздействие на всеки законопроект. 
От 04.11.2016 г. влиза в сила изменение на Закона за нормативните актове. Всеки законопроект, който бъде внесен от тук насетне от Министерски съвет, трябва да има предварителна оценка на въздействията. Вероятно ще се наложи да се направи някакъв анализ, за да се подготви тази оценка. Дали ще са нужни пари за това – не знам. Аз лично съм Ви казала, че не мога да платя на експерти в работната група, за да пишем закон. Това е моето лично разбиране. Аз не бих възприела такъв подход да платя на някой, това първо. И второ – оказа се, че по ОПДУ не може да се плаща за писане на подготовка на текстове. Всъщност парите са предвидени за централен електронен регистър на вещи лица.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Ако разрешите да допълня – такъв регистър вече е направен по друга програма. Той съществува, наблюдава се и по екраните в съдилищата и не се ползва. Доколкото ми е известно Висшият съдебен съвет продължава и понастоящем да плаща по 20 000.00 лв. годишно, за да не се ползва, тъй като проекта трябва да е устойчив!
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Не мисля, че е така.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Виждал съм го на екран. Има го вече разработен този проект, ако за него става дума. Ако ще се прави същото нещо…
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Може да се пише до Европейската комисия и нейното представителство в България, че имате притеснения за двойно финансиране и да кажете къде да бъдат пренасочени парите към нещо, което още не съществува.
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Колеги, за да стигнем до регистъра трябва да кажем кой ще го води, кой ще контролира тази дейност.  
/Говорят едновременно./
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Да считаме ли, че по този начин приключваме  т. 1 от дневния ред. Г-н Герджиков, отново искате думата?
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Ако нямате нищо против, благодаря. Искам да споделя нещо. Някои ще кажат, че е дребнавост това, което казвам, но нас много ни тревожи.
В работната група в Министерството на правосъдието уважаемият съдия Хаджиев, когото споменахте, съобщи как си решава проблемите с вещите лица. Всъщност повечето му колеги от опит отсяват кои вършат работа и почват само с тях да работят. Имаме едно изключително негативно наблюдение на вниманието на г-н Иванов. Възлагат се експертизи на съдебни служители, включително и на служители от администрацията на Висшия съдебен съвет, което поражда съмнения за корупционни практики. Как ви изглежда това съдията да възлага на главния счетоводител да направи експертиза?! Включително и на главни счетоводители на съдилища, на самия съд.
СОНЯ НАЙДЕНОВА: Защото са в списъка.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Да, защото са в списъка. Точно така. Но какво правим ако така вървят нещата.
БОГДАНА ЖЕЛЯВСКА: Не може да се каже корупционни, по-скоро конфликт на интереси. Евентуално съмнения, но не корупционни. Може само съмнение за конфликт на интереси да възникне. Затова трябва да е в работната група и да сме всички заедно.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Това нещо е лесно установимо, защото списъците са публични. Да се проверят съдилищата.
ОТ ЗАЛАТА: Г-н Герджиков, това не е по темата.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Благодаря, г-н Герджиков. Сега давам думата на г-н Авджийски.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Благодаря. Ще се изкажа по самото изготвяне на Проекта за закона. Записал съм си няколко неща, които ние, като институт, обикновено от тази гледна точка подхождаме към всички въпроси така, че това е принципно за нас. Мисля, че, както каза г-жа Найденова, има недостиг на вещи лица или трудно се намират в доста случаи дори експерти. 
Според мен и според нас, защото ние сме обсъждали в Института, колкото по-подробно и изчерпателно се опитвате да разпишете всички хипотези, толкова по-трудно ще намирате експерти след това. Колкото по-подробно се направят изискванията към експерти, които да влизат в тези списъци, толкова по-трудно ще намирате най-добрите експерти в съответните области, защото те са безкрайно много, то е море от професионални знания и професионални представители. Колкото повече са изискванията – документални, образователни и т. н., без да твърдя, че не трябва да има никакви изисквания, толкова по-трудно най-добрите ще се опитват да отговарят на тях и ще кандидатстват да бъдат експерти.
Това, което каза преди малко г-н Герджиков, е доказателство за това, че дори най-подробното разписване и най-добрите списъци няма да предотвратят злоупотреби. Напротив. Може би в случая с този счетоводител от общината или съда, той е бил единствения в списъка. Може да е имало в същия град други счетоводители, които да са добри и независими и не са част от съда, но не са в списъка. Т. е., според мен, заедно със списъка и заедно с регулацията, трябва да се остави достатъчно поле на дискреция на онези, които имат най-голям интерес експертизата да бъде качествена. А кои са тези, които имат най-голям интерес!? Съдията, който решава въпросите по делото и страните. Първо, неговите действия са изцяло прозрачни, има втора инстанция, има трета инстанция. Когато се регулира и когато се правят изискванията, нека да се остави и „вратичка”, включително алинея изключение за списъците, включително да се остави дискреция и за самото плащане, колкото и да звучи странно. 
Имате специалисти по авто-техническа експертиза и самата експертиза да е по-лесна и по-бърза за изпълнение, но може да имате експертиза в сферата на съдебната медицина, която да изисква много повече труд и по-голямо възнаграждение. Така, че съдията да може да прецени от една определена сума, например от 100.00 лв. до 500.00 лв. или от 200.00 лв. до 1 000.00 лв., да се остави дискреция. Колкото по-голяма е дискрецията, толкова по-добре.
ОТ ЗАЛАТА: И в момента е така. И така трябва да бъде. Въпросът е принципен, но може в работната група да се обсъди.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Благодаря. Предлагам да преминем към т. 2 – Организационни въпроси,  след което да пристъпим към формиране на актовете анблок. 
ВЕРГИНИЯ МИЧЕВА – РУСЕВА: Моля да ме извините, но се налага да си тръгна. Благодаря за поканата за участие в днешното заседание на Гражданския съвет.
/Г-жа Вергиния Мичева – Русева напуска залата./
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Г-н Герджиков, моля да представите предложението си по Пътната карта. Тъй като предложението беше получено след изготвяне на дневния ред, затова то е включено в т. 2 – Организационни въпроси. Поради тази причина сега ще обсъдим въпроса.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Благодаря. Знаете много добре, че в Пътната карта за продължаване на съдебната реформа една от темите е за прозрачността на изпълнените й. Гражданският съвет беше ангажиран като изпълнител на Годишни доклади.
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Моля да кажа няколко думи по темата. Мисля си, че ние вече изпаднахме в ситуацията „§ 22”. Всички ни препращат към другите – и Министерство на правосъдието, и Висшия съдебен съвет. И най-вероятно са прави. Но какво правим ние с ангажимента, който ни беше прехвърлен, без да ни питат преди това. И какво правим с опасността да не можем да изпълним ангажимента. 
Защото подозирам, че накрая, за да е пълен ефекта от всичко, нас ще обвинят, че нямаме Годишен доклад за прозрачността на съдебната система. Предлагам Гражданският съвет да вземе решение, трябва да има акт, който, според мен, трябва да казва на Министерство на правосъдието да търсят друг изпълнител, защото ние без пари няма как да направим доклада. Не само, че е важен, но и не ни дават възможност да си изпълним ангажимента, който беше „спуснат отгоре”. Не ни се носи отговорност за това, че някой не е осигурил финансиране на тази важна точка от Пътната карта. Ще си „измият ръцете” – извинете ме за израза, и ще кажат, че ние сме виновни. И г-н Авджийски, и Сдружение „СЕФИТА” се ангажираха. Накрая Гражданския съвет ще излезе виновен, че няма доклад за прозрачността.
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА:  Ние даже сме направили вътрешна организация как да участваме.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: За съжаление г-жа Мичева си тръгна. 
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Комуникацията по този въпрос с Министерство по правосъдието осъществяваме с г-жа Захариева. Тя в писмото си е написала, че Пътната карта е била съгласувана предварително с представители на неправителствения сектор, които не са изразили отношение. Не мога да кажа кои са тези представители, но така е отговорено в писмото. Препраща се финансиране към бюджета на Висшия съдебен съвет, но сами разбирате, че ако ние финансираме такъв доклад се поставя под въпрос неговата обективност. Ние не може да финансираме нещо, което да ни оцени. Трябва да е независимо външно оценяване.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: По този повод искам да кажа, че от писмото на Висшия съдебен съвет и в началната му част е посочено, че вече има такива структури за наблюдение на прозрачността към Висшия съдебен съвет, поради което не било уместно да се създават отделно такива други структури. Така че това, което Вие казвате, за нас е още по-опасно. Висшият съдебен съвет прави нещо и твърди, че си е създал структури, които да наблюдават тази независимост.
ПРЕС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: До момента доклад за независимостта не е изготвен. Изрично ви е посочено в решението на Комисия „Бюджет и финанси”, че, съгласно новите изисквания - според чл. 30, ал. 2, т. 12 от Закона за съдебната власт, Пленумът на Висшия съдебен съвет изготвя и оповестява годишен доклад за независимостта и прозрачността на дейността на органите. 
До момента такива доклади не са изготвяни. Това е една от новите разпоредби на ЗСВ.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Значи Висшият съдебен съвет би могъл сам да се наблюдава за прозрачност.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Така е заложено в закона. Ние сме изразили становище когато сме го обсъждали. Въпросът е, че нашите бележки в повечето разпоредби не са отчетени. Трябва да го изпълняваме. От там нататък аз също мисля, че трябва да има акт на Гражданския съвет, доколкото в Пътната карта този ангажимент фигурира като ваш.
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Подкрепям това, което каза г-н Иванов. Според мен ние трябва да излезем с акт, да уведомим Министерски съвет, който е приел Пътната карта за това, че не можем да изпълним тази дейност. Няма да запитваме Министерство на правосъдието, защото вече ги питахме и се разбра, че ни е отговорил служител от Министерството на правосъдието. Решението е на Министерски съвет и редно да информираме титуляра. 
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Мисля, че е редно и да се цитира чл. 30, ал. 2, т. 12 от ЗСВ.
СВЕТЛА ДЕРМЕНДЖИЕВА: Може би ще е редно да декларираме, че имаме готовност, ако има финансиране. При финансиране сме напълно готови в организационен план. Няма да абдикираме.
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Кои са тези организации, които са изразили съгласие да го напишат без възнаграждение за труда си? Нека на тях да го вменят като ангажимент. 
ЛЮБОМИР ГЕРДЖИКОВ: Нека да гласуваме предложението – Министерски съвет приел ли е програмата за извършването до момента по тази точка.
ЕВГЕНИ ИВАНОВ: Или поне да решим, че няма да се ангажираме, докато не се осигури финансиране. Защото условията са подготвени, всички сме се ангажирали. 
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Благодаря. Пристъпваме към гласуване на актовете анблок.

По точка 1. от дневния ред: 
т. 1.2. – Актуални приоритети и проблеми по въпроса за съдебната експертиза. 
Обсъждане на Проект на Закон за вещите лица, подготвян от работна група към Министерство на правосъдието.
	Гражданският съвет (ГС) към ВСС счита:
1.	Необходимо е при обсъждането на проблема за нормативно регулиране на съдебната експертиза да се отчете изложеното в писменото становище на СНЦ СЕФИТА относно:
•	мястото на съдебната експертиза – в или извън съдебната система,
•	характера на експертната дейност – извършвана като доставка на услуга или със задължителен характер,
•	спецификите на експертната дейност в гражданския, наказателния и административния процес,
•	качеството на експертния продукт и влиянието му върху ефективността на правораздаването,
•	необходимост от създаване на статистическа база с данни,
•	необходимост от обособяване и контрол на бюджетните средства, разходвани за разплащания по съдебни експертизи,
•	други;
2.	Следните организации, членове на ГС към ВСС,  изрично декларират желанието си (лично в присъствието на заместник-министър Вергиния Мичева на заседанието) и техни представители да бъдат включени в състава на преструктурираната работната група по изготвяне на Проект на Закона за вещите лица, сформирана от Министерство на правосъдието и ръководена от заместник-министър Вергиния Мичева:
•	Българска съдийска асоциация
•	Асоциация на прокурорите 
•	Асоциация на административните съдии
•	Камарата на независимите оценители в България
3.	Приема предложението на проф. Владислав Славов, председател на Съюза на юристите в България (СЮБ), за организирането от СЮБ на кръгла маса за обществено обсъждане на изготвения от работната група към Министерство на правосъдието Проект на Закона за вещите лица. Проф. Славов предлага изработеният проект да е публичен и всеки да може да изрази становище при обсъждането му, както и съставът на работната група да се оптимизира до 15 човека.
	Актът да бъде изпратен за сведение и по компетентност на Министерство на правосъдието. 

Който е съгласен с така направеното предложение, моля да гласува. 

гласуване:	за – 10,	против – няма,	въздържали се – няма.	       

	По точка 2. от дневния ред:
т. 2 – Организационни въпроси. 
Във връзка с текуща информация, касаеща приетия Акт № 56/08.07.2016 г. на Гражданския съвет към ВСС, изразяваме следното становище:
	Гражданският съвет към ВСС има създадена организация и готовност, в съответствие с одобреното с  Решение № 299/22.04.2016 г на Министерския съвет и при реалното и своевременно предоставяне на финансиране за извършване на дейности, да осъществи чрез участващата в състава му организация - СНЦ „СЕФИТА” и с подкрепата на останалите членуващи организации, предвиденото по Мярка 6.4.2. от Пътната карта за изпълнение на Актуализираната стратегия за продължаване на реформата в съдебната система, както и изготвянето на „Годишен доклад за прозрачността на съдебната власт”.
Настоящият акт да бъде внесен за разглеждане от Пленума на Висшия съдебен съвет, ведно с изразените писмени становища от Министъра на правосъдието (изх. № 04-01-31/14 от 25.08.2016 г.) и от Комисия „Бюджет и финанси” към ВСС (извл. по т. 46 от протокол № 38/12.10.2016 г. на Комисията, изх. № 96-00-444/14.10.2016 г.).
Актът да бъде изпратен за сведение на одобряващото учреждение – Министерски съвет на Република България,  във връзка с отразеното по т. 2 от РМС № 299/22.04.2016 г.
Който е съгласен с така направеното предложение, моля да гласува. 

гласуване:	за – 10,	против – няма,	въздържали се – няма.	

	По точка 2. от дневния ред:
т. 2 – Организационни въпроси. 
	Гражданският съвет към ВСС прие, че:
-	предоставя за сведение на Пленума на Висш съдебен съвет протокола от днешното заседание;
-	приема предложението на Любомир Авджийски за включване на Акт № 60 от 30.09.2016 г., приет с протокол № 30/30.09.2016 г. на ГС към ВСС,  в следващото заседание на Пленума на ВСС за разглеждане и становище;
Който е съгласен с така направеното предложение, моля да гласува. 

гласуване:	за – 10,	против – няма,	въздържали се – няма.	       

ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: С това изчерпахме дневния ред. Благодаря ви за вниманието. 
Следващото заседание предлагам да се насрочи за 18-ти ноември 2016 г., петък. 
Желая на всички приятен ден. 

Заседанието на Гражданският съвет към Висш съдебен съвет приключи в 11:30 часа.

СЪПРЕДСЕДАТЕЛ НА 				СЪПРЕДСЕДАТЕЛ НА
ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 			ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 
ОТ ВСС: 	/п/					ОТ НПО:	/п/
						 			
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА			МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА

Протоколирал:В. Димитрова
технически сътрудник