ГРАЖДАНСКИ СЪВЕТ
КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ

ПРОТОКОЛ № 33
от заседание на Гражданския съвет към ВСС,
проведено на 16.12.2016 г.

Днес, 16 декември 2016 г., петък, от 09:30 ч. в Пресцентъра на ВСС в сградата на Висшия съдебен съвет – гр. София, ул. „Екзарх Йосиф” № 12, се проведе заседание на Гражданския съвет към ВСС, на което присъстват: 
От страна на неправителствените и професионалните организации: 
Г-жа Мария Карагьозова – съпредседател на Гражданския съвет от НПО (председател на Асоциация „Форум” и упълномощена от председателя на Асоциация на прокурорите в България);
Г-жа Татяна Лисичкова – член на Асоциация „Форум”;
Г-жа Весела Павлова – член на УС на Асоциация на българските административни съдии;
Г-жа Мария Колева – заместник-председател на Асоциация на държавните съдебни изпълнители;
Г-н Павлин Спасов -  Асоциация на държавните съдебни изпълнители;
Г-жа Албена Желязкова – член на УС на Българска асоциация на вещите лица и експертите;
Г-жа Павлина Желязкова – технически сътрудник на Българска асоциация на вещите лица и експертите;
Г-н Любомир Авджийски – Институт за пазарна икономика;
Г-н Стефан Петров – член на УС на Камара на следователите в България;
Г-жа Даниела Илиева – председател на УС на Национално сдружение на съдебните служители.
От страна на Висшия съдебен съвет:
Г-жа Магдалена Лазарова – съпредседател на Гражданския съвет от страна на ВСС; 
Г-жа Соня Найденова – член на Висшия съдебен съвет,
Гости на заседанието: 
Г-жа Роза Георгиева – началник на кабинета на председателя на ВКС;
Г-жа Виктория Лулева – програмен координатор „Публични комуникации“ - НИП;
Г-жа Златина Георгиева – експерт „Връзки с обществеността“ - ИВСС;
На заседанието присъства съдебен репортер от Програма „Радио К2“.

Заседанието протече при следния дневен ред: 
Точка 1. Обсъждане прилагането на Комуникационната стратегия на съдебната власт 2014 г. – 2020 г.
Точка 2. Обсъждане по изпълнение на ангажиментите на Гражданския съвет към ВСС по Мярка 6.4.2. по Специфична цел 4 от Пътната карта за изпълнение на Актуализираната стратегия за продължаване на реформата в съдебната система, съгласно Акт № 56/08.07.2016 г. на ГС към ВСС.
Точка 3. Обсъждане на проект за процедура за участие на членове на Гражданския съвет към ВСС в заседания на комисиите към колегиите и пленума на Висш съдебен съвет (предложение на Любомир Авджийски – Институт за пазарна икономика“).
Точка 4. Организационни въпроси.

ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Добре дошли на поредното заседание на Гражданския съвет, което е последното за тази година. Ще Ви помоля за следващото заседание да помислите за някакви предложения, които да бъдат включени в Годишната програма на Гражданския съвет като теми по които ще работим. Трябва да бъдат 12 теми – за всяко заседание, което се провежда ежемесечно, да има по една тема. 
В днешното заседание основната тема е обсъждане и прилагане на Комуникационната стратегия на съдебната власт с период на прилагане 2014 г. – 2020 г. Знаете, че тя беше създадена през 2015 г. по Оперативна програма „Добро управление“, тогава Оперативна програма „Административен капацитет“. Всички сте запознати с нея. За първи път беше създадена такава комуникационна стратегия, която включи в себе си всички комуникационни стратегии, които съществуваха към онзи момент и по които работеха отделните органи на съдебната власт – Комуникационната стратегия на прокуратурата и на отделни съдилища. Целта й беше да се приложи един унифициран подход за комуникация с медиите, за комуникация вътре в магистратската общност и с външните потребители на услугите, които тя предоставя. 
Сега за първи път ще отчетем резултатите от нейното приложение, в края на тази година и ще разберем до колко са постигнати целите на Комуникационната стратегия и до колко тя е довела до повишаване  доверието сред самите магистрати, както и на доверието на гражданите към съдебната система. 
Аз предлагам на кратко да започнем с една презентация, която ще бъде представена от Зорница Ненкова, която беше нашият експерт при изработване на Комуникационната стратегия и главният координатор по проекта. Тя ще Ви запознае с целите на Комуникационна стратегия и извършеното до момента, което предстои да бъде отчетено в Годишния доклад, който ще бъде изготвен в началото на 2017 г. 
Използвам възможността да благодаря на Зорница за всеотдайния труд, който тя полага и след закриване на Комисия „Публична комуникация“. Комисията съществуваше към ВСС и бе закрита след разделянето на Съвета на две колегии. Моля, заповядай.    
ЗОРНИЦА НЕНКОВА: Благодаря на г-жа Лазарова за думите. Това, което искам да кажа в самото начало е, че аз направих много обемна презентация, защото не знаех каква част от вас познават комуникационния документ и са го чели. Опитах се съвсем накратко да го представя като структура, съдържание, цели и визия, и т. н. Днес няма да преминавам отново през цялата тази информация, ще започна горе-долу от средата, със самото изпълнение и прилагане на Стратегията от нейното приемане през 2015 г. до момента. 
Неразделна част от Комуникационната стратегия е Механизмът за мониторинг и оценка, който най-общо изисква събиране и съпоставяне на данни. Веднъж - мониторинг на изпълнението по плана за действие за изпълнение на Комуникационната стратегия и съответно оценка на постигане на резултатите, заложени в нея съобразно този план. И втори път – отчитане на един набор от доста индикатори, които трябва да бъдат съпоставени с дейностите, изпълнени съобразно плана за действие и отново да се търси ефекта на тяхното изпълнение. 
Самата Комуникационна стратегия се прилага от м. март 2015 г., т. е. в продължение на година и девет месеца. Основният координиращ орган за нейното изпълнение от приемането й до тази пролет беше Комисия „Публична комуникация“ на ВСС, която беше инициатор и основен двигател по всички предприети дейности. След промените в Конституцията на Р България и Законът за съдебната власт, и съответно Правиникът за организацията и дейността на ВСС, правоприемник стана Комисията по правни и институционални въпроси към Пленума на ВСС, която също предприе дейстивя, които ще отчетем.
В хронологичен ред искам да акцентирам на това, че основните усилия на Комисия „Публична комуникация“ (КПК), както и на Комисията по правни и институционални въпроси (КПИВ), бяха насочени към предприемане на съответните организационни дейности, които трябва да обезпечат осигуряването на първо място на експертен ресурс за прилагане на тази Стратегия, осигуряването на финансов ресурс, съобразно заложените възможности в Плана за действие за изпълнение на Комуникационната стратегия, както и на действия, които да гарантират нейното прилагане от самите органи. В тази връзка, най-напред през 2015 г., Комисията утвърди План за действие за изпълнение на Комуникационната стратегия. През пролетта на миналата година беше приет бюджета за изпълнение, както и План за действие за изпълнение на Комуникационната стратегия на съдебната власт от ВСС. 
Проведени бяха серия от срещи с експерти, отговарящи за връзките с обществеността в отделните органи на съдебната власт. На срещите беше разяснено самото прилагане на Стратегията, какво очакваме от тях, по какъв начин действията ще бъдат координирани, както и необходимостта от изготвяне на такива планове за действие и съответно на отчетите за 2016 г.
По инициатива на КПК, в последствие - от КПИВ, бяха предприети различни действия, довели до решения на ВСС, включително и създаващи задължения за административни ръководители от органите на съдебната власт. На първо място това е приемането на Комуникационната стратегия, което г-жа Лазарова спомена, от 5 март миналата година. На второ място това е създаването на раздели в Годишните доклади на ВСС, ИВСС, ВКС, ВАС и прокуратурата, които трябва да съдържат информация за напредъка по изпълнение на Комуникационната стратегия. За първи път в Годишния отчет на Прокуратурата за миналата година беше спомената Комуникационната стратегия и предприетите дейности във връзка с нейното изпълнение. 
По време на срещите с PR експертите, за които аз споменах, се оказа, че голяма част от индикаторите, заложени от проектния екип, не могат да бъдат отчитани от органите на съдебната власт поради липсата на съответният ресурс. Това са индикатори, свързани както с проследяване на въздействието на изготвянето на прессъобщение, така и с проследяването на различни по обем и брой медийни участия, медийни публикации, включително продължаващите и касаещи работата на съдебната власт. Оказа се, че, в голяма част от органите на съдебната власт, те не разполагат с договори и нямат ежедневен медиен мониторинг, който да се предоставя от външна фирма и губят от порядъка на няколко часа, ако с в натоварен съдебен орган или например са центъра на апелативен район, за да прегледат абсолютно всички електронни варианти на медиите, защото на повечето места се оказа, че няма дори и договори за получаване на печатни издания. В тази връзка Комисията инициира предварително проучване и се стигна до договор за централизирано предоставяне на ежедневен медиен мониторинг за нуждите на всички органи на съдебната власт. Такъв мониторинг вече се получава и от PR експертите от вътрешността на страната се получиха положителни отзиви за неговата полезност. 
Тъй като отчитането, съобразно Механизма за мониторинг и оценка на Комуникационната стратегия, изисква и изготвянето на външни анализи, на външен годишен мониторинг, за изпълнението на Стратегията, договорът включва, както виждате, изготвяне на външен мониторинг и оценка от съответната фирма, която е ангажирана с предоставянето на ежедневния медиен мониторинг. Това е един от големите успехи, поне за нас, PR експертите, които успяхме да извоюваме и реши един основен проблем, който спести на всеки минимум час-два време работа всеки ден. 
С решение на Пленума на ВСС и в изпълнение на решение на КПИВ през м. септември  2016 г., бяха актуализирани стратегическите документи на ВСС в областта на публичната комуникация. По тази процедура за публична реакция на ВСС в случаите на засягане на независимостта на съдебната власт. Това е една процедура, която беше разработена в КПК в отговор на препоръка на Европейската комисия в един от Мониторинговите доклади. 
Актуализирана беше Комуникационната политика и Планът за действие за изпълнението й в срок до 2018 г. Актуализиран беше Планът за кризисенPR на Висшия съдебен съвет, като в съответствие с неговата структура – Съдийската и Прокурорската колегии, излъчиха свои представители, които участват в Антикризисния щаб. 
Успяхме да изработим Правила за администриране и публикуване на информацията на страницата на ВСС във facebook, защото това е една от дейностите, заложени в Плана за действие за изпълнение на Комуникационната стратегия. В него се предвижда, при желание, разкриване/администриране на страници във facebook или в социални мрежи от всички органи на съдебната власт. За сега знаем, че Прокуратурата няма да предприеме подобни действия. А тези правила ще бъдат в основата на Общи унифицирани правила за цялата съдебна система. 
Друг важен документ, който беше приет в изпълнение на Комуникационната стратегия и на Плана за действие към нея, е новата Медийна стратегия за съдебната власт, която замени приетата през 2003 г. и абсолютно неактуална към който и да е момент след 2010 г. Административните ръководители са уведомени за нейното приемане и за необходимостта от нейното прилагане. В момента е създадена работна група, която е ангажирана с изработването на Правила за нейното прилагане. Тези правила ще бъдат обсъдени с медиите преди внасянето им за разглеждане от Пленума на ВСС. 
Отново, в изпълнение на Плана за действие на Комуникационната стратегия, както и на Плана за действие за работа по Комуникационната стратегия на ВСС, през м. юли тази година беше обявено от Съдийската колегия на ВСС конкурс за лого на съдилищата в Република България, с цел налагане на единен стандарт и идентични символи на съдилищата, и унифициране на кореспонденцията, която те водят. Тези правила бяха разработени от работна група, в която участваха, както представители на PR експертите от различни органи на съдебната власт, така и магистрати, включително и членове на ВСС. 
С Решение на Съдийската колегия на ВСС от м. октомври тази година бяха приети тези Правила за институционална идентичност на документите на съдилищата на Р България. Това са основните моменти, по които се работеше до този момент, по основните акценти на Стратегията. 
През м. декември 2016 г. във ВСС са представени отчетите за изпълнение на Комуникационната стратегия от ВКС, от ВАС и от Прокуратурата на Р България, ИВСС и НИП, включително и от ВСС. Предстои тези доклади да бъдат обобщени в един общ доклад, който ще финализира изпълнението на Комуникационната стратегия от всички органи на съдебната власт за 2015 г. и който ще даде най-общ ориентир какво да очакваме по изпълнението за 2016 г. Това ще са базовите стойностти, по които ние ще проследим изпълнението на стратегията за следващата година. 
По отношение на повишаването на комуникационната компетентност  - една от основните цели в Комуникационната стратегия, бяха проведени срещи с ръководството на НИП през 2015 г. с предишния директор и през 2016 г. с новоизбрания директор, във връзка с обсъждането на теми, свързани с прилагането на Комуникационната стратегия и повишаване на комуникационната компетентност на съдебните служители, магистратите и административните ръководители, които могат да бъдат реализирани чрез Оперативна програма „Добро управление“. За съжаление PR представителят от НИП не присъства, но получих уверение от нея, че такива теми са включени в тяхното проектно предложение по ОПДУ и очакваме какво ще бъде одобрено реално и какво ще бъде заложено като обучение. 
През 2015 г. беше водена и кореспонденция с управяващия орган на Дирекция „Добро управление“ в администрацията на Министерски съвет, с които ние ги уведомихме, че в Годишната програма на НИП за 2016 г. е предвидено такова обучение за магистрати и съдебни служители. Беше посочено, че планираните обучения целят постигане на устойчивост, ефикасност и ефективност на изпълнението по прилагане на Комуникационната стратегия. 
През 2016 г., след промяната на ръководството на НИП, беше проведена среща с г-жа Тачева в рамките на заседание на КПИВ. След това тя реши да участва в срещата на PR експертите, които са включени в работната група за изготвяне на такива предложения. Предложенията им са взети предвид и включени в Проектното предложение на НИП до управляващият орган на Оперативна програма „Добро управление“. 
През 2015 г. КПК инициира и редица дейности във връзка с кадровото обезпечаване на органите на съдебната власт с необходимия брой експерти на длъжност „Връзки с обществеността“ в съдилищата на РБългария и Прокуратурата на РБългария. В тази връзка бяха изпратени писма до председателите на двете върховни съдилища и главния прокурор, с които беше поискано становище им по отношение прилагане на централизиран подход при определяне на необходимостта от обезпечаване на органите на съдебната власт с щатни бройки за съдебни служители – експерти „Връзки с обществеността“. Това няма да Ви го изчитам, защото не беше поискано изразяване на становище. Идеята беше да се създаде мрежа от PR експерти в съдилищата в страната, като съдилища без такъв експерт да бъдат подпомагани в дейността си, свързана с публичната комуникация и по-конкретно във връзките с обществеността, от най-близкия им съд. Отговорът от Прокуратурата на Р България беше, че те имат изградена такава мрежа и не е необходимо разкриване на допълнителни щатни бройки.
Тъй като до конституирането на КПИВ такива отговори не бяха получени от председателите на двете върховни съдилища, отново бяха изпратени такива писма. Към момента имаме отговор от ВКС. Имахме уверението, че до днес ще получим и отговор от ВАС, но не мога да кажа дали това ще се случи в рамките на днешния ден. 
По отношение на ресурсното обезпечаване на органите на съдебната власт, едно от предложенията на Виктория Лулева от НИП. Заповядай при нас! Тя след това може да ни каже на какъв етап е движението по Проекта и на предложението, свързано с обучение за повишаване на комуникационната компетентност на работещите в съдебната власт.
Едно от приложенията на Комуникационната стратегия определя препоръчителните минимални стандарти за оборудване на прес-офиси и необходими комуникационни масиви в съдебната власт. С цел установяване на тези минимални стандарти вървеше една преписка в КПК и КПКИТС, които в крайна сметка бяха внесени за разглеждане от ВСС. С Решение от м. декември 2015 г. ВСС прие, че при наличие на средства по утвърдения бюджет на органите на съдебната власт, може да мисли за обезпечаване на тези минимални стандарти. През 2016 г. в КПК бяха постъпили такива писма от отделни органи на съдебната власт във връзка с оборудването на прес-офисите. Предвид решението на ВСС тези писма бяха препратени на съответната ресорна комисия. За съжаление към момента нямаме информация някъде в органите на съдебната власт да са предприети действия за обезпечаване на тези минимални стандарти или за посочване на необходимост от осигуряване на конкретни средства.
По отношение на прилагането на Комуникационната стратегия, това което ние ще отчитаме тази година в Анализа на ВСС, са предприетите през 2015 г. и 2016 г., срещи с PR експертите от страната във връзка с прилагане на и отчитането на Комуникационната стратегия. През 2016 г. в по-широк формат бяха проведени срещи с всички PR експерти от общите съдилища в страната. Тази среща беше организирана във ВКС. На нея присъстваха председателя на ВКС, г-жа Роза Георгиева – началник на кабинета и в момента е при нас и всички PR експерти от апелативните, окръжните и районните съдилища. Детайлно обсъдихме прилагането на Комуникационната стратегия, нейното отчитане и необходимостта от създаването на такава мрежа от PR експерти в страната. 
Подобна среща беше проведена през м. март във ВАС. Тя беше организирана от PR експерта на съда – г-жа Таня Райнова. На нея присъстваха абсолютно всички лица, отговарящи за връзката с обществеността от административните съдилища.
Подобна среща беше организирана и тук във ВСС с PR експертите от Прокуратурата на Р България, включително и PR експерти от апелативните райони, както и среща с представители на ИВСС и НИП.
В съответствие с плановете за действие на ВСС и в изпълнението на Комуникационната стратегия през 2015 г. и 2016 г., бяха изпълнявани дейности по краткосрочните цели, заложени в Плана за действие за изпълнение на Комуникационната стратегия на съдебната власт. Точно в този период ние изпълнихме различни дейности от тези цели. 
По отношение на осигуряването на единна политика и стандарти при предоставянето на информация за дейността на съдебната власт от органите й, ежегодно сме провеждали срещи с PR експертите от органите на съдебната власт. В Планът за действие е заложено минимум веднъж годишно да се провежда такава среща. През 2015 г. за първи път в срещата бяха поканени за участие магистрати и административни ръководители, включително и говорителите от Прокуратурата. През 2016 г. срещата беше в същия формат, като участниците бяха още по-високо спрямо миналогодишната среща. Тези работни срещи са израз не само за обмяна на опит, но и поддържане на осъществения модел на взаимодействие между пресцентровете в органите на съдебната власт, който беше години наред една от основните дейности в годишните програми на КПК. В рамките на тези две срещи бяха проведени анкетни проучвания във връзка с необходимостта от провеждане на обучение от НИП под формата на текущи обучения за първоначално и последващо обучение на магистрати и съдебни служители.  По тези анкети бяха предадени резултати на НИП и са съобразени с изготвяне на проектното им предложение. 
През целия период – 2015 г. - 2016 г., от ВСС бяха сформирани следните работни групи с участието на съдебни служители и магистрати, както и членове на ВСС:
Работна група за унифициране на официалната кореспонденция на органите на съдебната власт. Такова решение вече е прието от Съдийската колегия на ВСС и са налице правилата. 
Актуализиране на Медийната стратегия на съдебната власт – тя вече е факт. В момента се работи по изготвянето на правила за нейното прилагане.
Определяне на въпросите и темите за провеждане на ежегодно проучване на общественото мнение за дейността на органите на съдебната власт сред ключовите общности според Комуникационната стратегия. Миналата година бяха определени такива въпроси и теми за провеждане на анкетното проучване, но предвид законодателните промени тези въпроси и самото анкетно проучване не беше проведено в началото м. януари. Сега с сключването на този договор Анкетата ще бъде проведена от самата фирма. 
Споменах вече създаването на подгрупа за правилата за прилагането на Медийната стратегия. 
Имаме и работна група и за създаване на Единни правила за присъствие и работа в социалните мрежи, която работи по изготвянето на такива. 
Имаме и работна група, която изработва Проект на информационна кампания за популяризиране на Образователната програма „Съдебната власт, информиран избор и гражданско доверие, отворени съдилища и прокуратури“, която се провежда за трета учебна година по инициатива на ВСС, съвместно с Министерство на образованието и науката. 
Следващата работна група беше за определяне на предложение за провеждане на обучение от НИП. В последното заседание на тази работна група, аз вече ви споменах за участието на новоизбрания директор на НИП -  г-жа Тачева. 
Относно целта за повишаване на професионалната подготовка по публична комуникация на магистрати и съдебни служители от органите на съдебната власт бяха проведени две анкети сред PR експертите, административните ръководители и магистратите. Проведоха се и серия от срещи с директорите на НИП, като с това за тази година можем да отчетем приключване на основните заложени дейности.
Следваща цел е свързана с подобряване на комуникацията с медиите, включително проактивна комуникация, с новите социални медии. Сами разбирате, че това е една цел с постоянно изпълнение, която не може да бъде отчетена дотолкова, доколкото ежедневно в интернет сайтовете на органите на съдебната власт се публикува такава информация, изпращат се прессъобщения, организират се медийни участия и интервюта, и т. н. Към момента няма как да дадем такава статистика за броя на тези промени. Но най-общо, по отношение на предприетите действия за популяризиране на различни дейности, свързани с ВСС и работата на органите на съдебната власт от 2015 г. до момента, това са информационната кампания във връзка с провеждането на избор на председател на ВКС, Проекто-бюджета на съдебната власт за 2016 г., промените в Конституцията на Р България и Закона за съдебната власт - тук се има предвид организираните поредица от обсъждания по апелативни райони, включително и организираните медийни участия. Имахме широка медийна кампания във връзка с преструктурирането на ВСС, позицията на членове на съвета и от преди и след влизането в сила на Закона за съдебната власт, реформата на съдебната карта, която е една от постоянните теми, внедряването на Централизираната система за случайно разпределение на делата, като в тази връзка беше осъществена видео-конферентна връзка с Апелативен съд -  Велико Търново и нагледно беше демонстрирано пред новините на бТВ как се случва разпределението на делата. 
Бяха проведени, и в момента се провеждат, информационни кампании във връзка с образователната програма. Изключително широк отзвук в страната има тази програма, мога да кажа. Във връзка с Дните на отворените врати – миналата година те бяха в рамките на проекта, по който беше изработена и Комуникационната стратегия така, че координирахме Дните на отворените врати в петте апелативни района. Бяха проведени серия от конкурси за ученическо есе на тема, свързана със съдебната власт. Такива конкурси ежегодно се провеждат тук, във ВСС, и в голяма част от органите на съдебната власт, симулирани процеси и др. 
Проведена беше и информационна кампания във връзка с провеждането на експерименталното електронно дистанционно гласуване за избор на членове на ВСС. Знаете, че те преминаха при изключителна избирателна активност от страна на магистратите, а пък експертите, които наблюдаваха самото провеждане, дадоха висока атестация за надеждността и сигурността на системата. 
От миналата година се провеждат специални церемонии, на които се връчват решенията на ВСС за назначаването на кандидатите за младши съдии и младши прокурори, както и тържественото отбелязване на процедурите за заявяване на желания от кандидатите за назначаване на длъжността „младши съдия“ и „младши прокурор“ при започването на първоначалното обучение. 
От м. април 2016 г., отново в изпълнение на тази цел, се излъчват пряко on line заседанията на двете колегии и на Пленума на ВСС. Това е дейност, която беше заложена и в Комуникационната политика на ВСС, като е налице възможност за излъчване и на други важни събития и срещи. 
По отношение на подобряване на вътрешната комуникация в и между органите на съдебната власт, през 2015 г. – 2016 г. членове на ВСС продължават участието си в различни международни срещи, конференции, включително като участници в проектни екипи на Европейската мрежа на съдебните съвети. Налице са голям брой различни междуведомствени работни групи, които са ангажирани с разработването на различни правила за работа както на двете колегии, така и на комисиите към тях, така и на Пленума на ВСС. 
Осъществено е на практика експертно взаимодействие по някои актуални теми от страна на Гражданския съвет към ВСС през миналата година. През тази година бяха представени отчети за дейността на Гражданския съвет от двамата съпредседатели. Бяха приети основите насоки за дейността на Гражданския съвет към ВСС, както и Годишен план за дейността му през   2016 г. 
По отношение подобряване на комуникацията на всеки един от органите на съдебната власт с целевите групи – това е дейност, която е от компетентността на всеки един от органите на съдебната власт и вероятно ще бъде отчетена в нашите годишни анализи.
По отношение повишаване правната култура на обществото и познанията за ролята и функциите на отделните органи на съдебната власт, това, което можем да отчетем в дейността на ВСС, безспорно е образователната програма. През настоящата учебна година участват над 130 органи на съдебната власт, като започнахме с 28-те области в страната и съответно представители на окръжните съдилища и прокуратури в тях. Сами виждате за три години колко пъти се е увеличил интересът, като имате предвид, че магистратите и съдебните служители абсолютно безвъзмездно участват в тази програма. 
В Администрацията на ВСС се провежда стажанска програма за студенти по специалност „Право“ трети и четвърти курс, като през 2015 г. беше въведена анкета за обратна връзка със стажантите, която се попълва от тях в края на стажа им. Общо взето дават висока оценка за полезността на програмата. Повечето стажанти биха искали тя да е с по-голяма продължителност над 1 месец. За съжаление, особено след преструктурирането на ВСС и работата на КАК към Съдийската колегия, работните места са още по-малко и на практика броят на стажантите през тази година е редуциран, защото все пак на тези хора трябва да им се осигури работно място, компютър, а не просто да присъстват. Дните на отворените врати попадат в тази цел.
Искам да отбележа създаването на детската версия на сайта, която е бонус от фирмата, изработила новия сайт. Детската версия към момента няма аналог в съдебната система. Отбелязвам и изработването на телевизионните рубрики „Третата власт отвътре“, в които участват представители на над 15 органи на съдебната власт. Безспорен е техният принос особено при популяризиране на Дните на отворените врати и на образователната програма. Нещо повече, тяхната полезност беше оценена дотолкова, доколкото тази година беше записан и сниман още един филм, но този път свързан с провеждането на конкурсите във ВСС. 
По отношение на повишаване на доверието в съдебната власт от страна на европейските партньори искам да спомена, че по инициатива на вече несъществуващата Комисия „Международна дейност“ и КПК в този период бяха проведени три информационни срещи с посланици на страни-членки на Европейския съюз, САЩ, Норвегия и Кралство Холандия, които бяха високо оценени като полезност от самите посланици. Това е най-общо и синтезирано по това, което можем да отчетем по Комуникационната стратегия. Имате ли някакви въпроси? 
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Ако имате някакви въпроси? Това е накратко информацията. Предполагам, че е доста голяма като дейности, но голяма част от присъстващите тук, участват в тях, така че са наясно какво се работи по Комуникационната стратегия. 
Предлагам да дадем думата и на присъстващите г-жа Роза Георгиева – началник на кабинета на председателя на ВКС и г-жа Лулева, която е PR експерт към НИП. Ако имат те нещо да добавят или някакви нови идеи от тяхна страна и мерки, предприети по изпълнението на Комуникационната стратегия, за които ние все още не знаем и може би те да дадат оценка, като експерти, за изпълнението на Комуникационната стратегия - дали тя се прилага в този вид и в този смисъл, който е заложен в нея или има още какво да се желая, след което и аз ще кажа моето мнение. 
Надявам се и всички Вие да се включите в този дебат, защото именно темата е обсъждане на изпълнението на Комуникационната стратегия, част от мерките, заложени в нея, а именно и комуникацията с Гражданския съвет, с магистратската общност, с медиите. Използвам случая да кажа, че имаме на днешното заседание на Гражданския съвет и представител на медиите, журналист от К2, който също може да се включи в дебатите, да даде своята оценка за прилагане на Комуникационната стратегия от гледна точка пък на медийната общност. Имате думата! Г-жо Георгиева?
РОЗА ГЕОРГИЕВА: Благодаря. Аз не съм участвала в писането на Комуникационната стратегия, в изготвянето на документа. Включих се на по-късен етап, когато беше представена вече пред органите на съдебната власт.
Първоначално много от колегите - PR експерти и говорители в съдебната система, реагираха стреснато, мога да кажа, от всичко това, което се очаква да правят. Този стрес донякъде продължава и в момента. Сега попълваме индикаторите за 2016 г. 
Проблемът, който установявам при Комуникационната стратегия и Плана за изпълнение и индикаторите е, че се  усеща, че не е правено от хора вътре в съдебната система. Очакването от една такава Комуникационна стратегия, а и от всички предшестващи я стратегии за комуникации с медии и с обществеността, е PR експертите, говорителите да „превеждат“, в кавички, на „човешки“ език това, което се случва в съда, а самата стратегия е написана на малко помпозен и тържествен език. Съжалявам, че го казвам, но така звучи и за всички колеги. Щом ние, PR експертите, трудно разбираме какво се очаква от нас да отчитаме от тези индикатори и бъркаме - продължаваме след една година да бъркаме. Сега, със Зорница, говорихме, че трябва да правим корекции по отчетите. 
Очевидно е, че има неща, които трябва да се доизчистят в този документ. Самият той е много ценен, много полезен като цели, като концепция, но изпълнението му е направено може би с много бумащина и много документи, които трябва да се попълват и трябва да внимаваме, попълвайки всички тези документи, да не избягаме от основната цел, т. е. да си оставим работата като PR експерти и само да попълваме индикатори, таблици, планове, отчети, което малко пречи на реалната ни работа. 
Това е коментарът ми. Ние сме говорили с Вас, че индикаторите трябва да се коригират и когато е възможно това да се случи съобразно плановете, но и наистина имат нужда от корекция.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Да, това е несъмнено, защото в крайна сметка тази Комуникационна стратегия беше изработена основно от PR експерти, които са външни за съдебната система. Ние се постарахме да имаме координатор-представител от съдебната система в лицето на Зорница и отделно Елена Бангиева, която е PR експерт на Окръжен съд, а сега и Апелативен съд гр. Варна, също беше нашият представител, който беше в тясна комуникация с фирмата, изработила Комуникационната стратегия. Тя всъщност заяви и нуждите на съдебната власт в процеса на изработването на тази Комуникационна стратегия. 
Но другото, което може би не знаете, че целите, мерките, които се заложиха в нея, бяха на база на проведени, мисля че 13 или 17 работни срещи по апелативни райони, фокус групи с магистрати и административни ръководители, съдебни служители, PR експерти. И на база на събраната информация се откроиха нуждите за тази Комуникационна стратегия и отделните мерки, които следва да се приложат, за да се постигне един унифициран подход при представяне на информация с цел прозрачност и ефективност в работата на съдебната власт и подобряване на комуникацията с медиите, с другите потребители на нейните услуги. 
РОЗА ГЕОРГИЕВА: Целите безспорно са оценени.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Специално за тези индикатори, които се отчитат - така са заложени. Когато направихме справка в Оперативна програма „Административен капацитет“, ни отговориха, че първата година трябва да се отчитат по тези индикатори, след което вече те могат да бъдат променени на база събраната информация. Трудно е. Да, наистина е трудно. Все пак това е Комуникационна стратегия на съдебната власт. Вие сама знаете колко органи, колко звена има в тази съдебна власт. 
До момента такъв документ не е съществувал. На всички ни е трудно още повече, че в повечето съдилища нямате PR експерти, да не кажа, че в административните съдилища положението е още по-зле. Така, че наистина натоварването ще е голямо докато не се създаде една такава мрежа от PR експерти. Аз мисля, че от 6 месеца, ако не и повече, по този въпрос не се работи. Искам също да обсъдим и този въпрос - защо не заявявате нужда от PR експерти?
ЗОРНИЦА НЕНКОВА: Не – от ВКС заявиха. Чакаме само от г-жа Райнова – както обявиха, до петък.
РОЗА ГЕОРГИЕВА: Имаме хора!
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Имате ли? Защото ние знаем, че все пак трябва да има професионален подход, който е заложен и в Комуникационната стратегия и тези обучения в НИП, които предстои да се провеждат и в които, в момента, участват само административните ръководители и младши магистрати, а предстои да се включат абсолютно всички магистрати и съдебни служители. 
Именно смисълът им е такъв – професионализация на прилагане на Комуникационната стратегия, както и един проактивен подход. За съжаение и към момента, с изключение на Прокуратурата, ние „тичаме“ след събитията. Ние не задаваме важните теми за нас в медийното пространство, за да можем ние да говорим по темите, които са важни за нас, а всъщност изчакваме медиите да ги зададат и ние реагираме в един обяснителен режим. 
Тук е моментът да похваля въпреки, че не виждам представител на Прокуратурата с изключение на Камарата на следователите, които също са един вид част от Прокуратурата. Прокуратурата присъства абсолютно във всяка новинарска емисия, в централната емисия новини напоследък. Виждате говорителят на Главния прокурор, отделни прокурори от мястото на събитието се включват, така че се предоставя максимално обективна, бърза, навременна информация от пръвоизточника, което е много важно. И това е похвално все пак за ръководството на Прокуратурата и за всички прокурори, че не изчакваме медиите да направят своята интерпретация на горещите събития, а всъщност ние първи даваме информация за тях.
ВИКТОРИЯ ЛУЛЕВА: Това е процес, който изисква дълги години работа.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Да, игнорира се подхода. Предлагам сега да изслушаме представителя от НИП – г-жа Лулева. Моля, заповядайте.
ВИКТОРИЯ ЛУЛЕВА: Благодаря. Както се казва - неформално и неофициално. НИП от две години, всъщност в края на обучението на кандидатите за младши съдии и за младши прокурори, провежда едно обучение точно по Комуникационната стратегия в основната й част. За лектор е поканена Елена Бангиева, която е работила по проекта. 
Отделно се дават основни насоки на кандидатите за младши съдии и прокурори, живот и здраве, когато попаднат „в прожекторите“ да имат съвсем ясна представа и първоначална информация какво би могло да се направи. 
В НИП в момента стартира един проект, по който имаме предвидени обучения, но темите, точният брой участници и т. н., е въпрос, който тепърва предстои. Така, че имаме предвидени такива обучения. Но тук точно това е проблемът - когато говорих с колегата, който се занимава с интердисциплинарните обучения, че е много разнородна групата, която трябва да бъде обучена. От една страна са административните ръководители, от друга страна са PR експертите, от трета страна са съдебните служители, които в своята цялост са по-голямата част от групата. В същото време те по същество извършват съвсем различна работа в ежедневието си като служители в органите на съдебната власт и това е допълнително нещо, което те правят. 
Не съм говорила в дълбочина с много от тези хора, за да разбера дали това за тях изисква допълнителни усилия, дали е проблем, дали е нещо, което им тежи – така да го кажа. Но от друга страна предполагам, че като са приели, това означава, че имат някакъв подход. Помня обаче, че има много председатели, които искат да си назначат PR експерти, което е похвално. Говорила съм с такива председатели на съдилища, които казват: „Ние искаме да си назначим професионални пресаташета, говорители. Не искаме служители, които да изпълняват и тази функция, освен всички останали дейности, които имат в ежедневието си.“ 
НИП върви в тази посока, т.е. ангажиментът, който има по изпълнението на Комуникационната стратегията на ВСС и обучението, това е нещо, което - няма начин, то се случва. С новите проекти, които са пуснати, има предвидени такива обучения. Самите теми ще бъдат изчистени в момента, в който е готов графика за изпълнение. Но, наистина, факт е. 
Аз съм работила 8 години като PR експерт на Апелативния и на Окръжния съд в гр. София. Трябва да има човек, който да се занимава само и единствено, изцяло само с тази работа. Трябва да бъде изключително добре подготвен. Ние с Роза имахме уникалния шанс преди много години - първите 7 пресаташета в съдебната система, първата година и половина, ние ходехме всеки месец на обучение. Всеки месец по различни теми, ние ходехме на обучение благодарение на усилията на... /говорят едновременно/ Наистина тези хора оказаха невероятна подкрепа.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Тогава това беше екзотика – съдът да има PR експерт! PR експертите се брояхте на пръсти.
ВИКТОРИЯ ЛУЛЕВА: Невероятна екзотика! Седем човека.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: За съжаление този пик, който тогава беше в разцвета си, после затихна. И сега чак - с работата с комисията, която г-жа Магдалена Лазарова оглави, тя се опита наново да даде тласък на важността на PR експертите в съдебната система чрез този проект. Аз много се надявам такива като вас, толкова опитни, да имате шанса да обучите нови хора, които са бъдат специални PR експерти, а не съдии или съдебни служители, които между другото изпълняват тази функция. 
ВИКТОРИЯ ЛУЛЕВА: Всъщност беше голяма приключение, но и страхотен опит, който натрупахме, който наистина можем да предадем.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Сега на вас се крепи ядрото на всичко, което се случва, на хората които са били от преди 7 - 8 години.
ВИКТОРИЯ ЛУЛЕВА: Всъщност много повече от 7- 8 години- от 2002 г.
РОЗА ГЕОРГИЕВА: Проблемът е, че всичко това в момента, с наистина много голямата необходимост от  PR експерт във всеки орган на съдебната власт, тази необходимост се противопоставя на другата необходимост от оптимизиране на съдебната администрация и затова трябва да се намери оптималната пресечна точка.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Точно пък с PR експерта ли ще си оптимизирате администрацията!?
РОЗА ГЕОРГИЕВА: Той го няма така или иначе. Въпросът е, че като се търси оптимизиране на структурата, разкриването на нова бройка е проблем.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Т. е. когато един председател на съд заяви пред ВСС, че иска PR експерт, какъв е отговорът - няма пари, няма място? 
РОЗА ГЕОРГИЕВА: Че трябва да има някакво генерално решение какво правим въобще с PR експертите. Писмото, което сме изпратили по принцип за необходимостите от PR експерти, е поне да има PR експерт във всеки окръжен съд, извън тези, които имаме като PR експерти, да има във всеки окръжен съд, който да подпомага работата на съответните райони. Най-малкото, за да могат да общуват адекватно с медиите и освен това да попълват всички документи по Комуникационната стратегия.
ВИКТОРИЯ ЛУЛЕВА: Това са отчети в края на годината, но всъщност това е една много сериозна статистика. Ако се гледа в този смисъл, тя наистина е голяма статистика и много сериозна. Но тези отчети под себе си имат в дълбочина много информация, която трябва да бъде наново прегледана, събрана, синтезирана, за да може да бъде предадена в отчетите.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Смисълът на отчетите е именно този документ да не остане само на хартия, нали?  Реално в края на всяка година да се прави оценка дали са постигнати заложените цели. Без статистическа информация – това няма как да се направи. 
В прокуратурата проблем с експерти „Връзки с обществеността“ не съществува, тъй като знаете, че там от години, още при предишния главен прокурор г-н Велчев, беше изградена мрежа от говорители, които са прокурори по места. Отделно сега на база на Комуникационната стратегия бяха създадени щатове за PR експерти в петте апелативни района, така че вече има назначени такива, които подпомагат прокурорите-говорители. И отделно говорителят на Главния прокурор - г-жа Арнаудова, която е особено активна напоследък в представяне на информация на медиите и на обществеността. Резултатите в прокуратурата са видими. Остава сега малко да активизираме и съдилищата и мисля, че ще се постигнат целите до някъде. 
Госпожи и господа, ако имате въпроси, моля, задавайте ги. Или ако имате ваши виждания за комуникацията, за прилагането на Комуникационната стратегия? Г-н Авджийски. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Благодаря Ви. Един въпрос – понеже смисълът на комуникационните политика, на PR политики, е да работят за повишаване и поддържане на доверието на обществото в дадената система или организация, а в началото на годината излязоха данни от различни социологически проучвания, че доверието в съда и в прокуратурата е изключително ниско - в прокуратурата е 7%, в съда е 8%. В сравнение с други страни от Източна Европа, е над 40% в съда, около 50-60% в прокуратурата. По какъв начин се борим с това нещо? Защото това е основната цел на комуникационните политики. 
И вторият въпрос е - правен ли е анализ каква е причината за това нещо? Защото това също е работата на един PR експерт. Ако аз нямам доверие в онези, с които комуникирам или на онези, на които давам своите услуга или каквото и да е,  PR експертът трябва да анализира защо е така и да даде някакви предложения за подобрение.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Госпожо Георгиева, Вие ще кажете ли - от името на ВКС и системата на съдилищата, дали правите анализ? Колко казахте – 8% ли е доверието въобще в съдебната система? Общо е. В съдебната власт е 4% по последни изследвания.
РОЗА ГЕОРГИЕВА: Това е един огромен анализ за отношението към съдебната система. Аз не мисля, че отношението към всеки конкретен съд - към това как си върши работата, влияе по някакъв начин на отношението към съдебната система като цяло. И ще ви кажа защо. Хората слушат заседанието на ВСС всяка седмица. Слушат как се карат тук, какво се случва тук. Оттам си казват: „Зарежете ги, те в цялата съдебна система са такива“. Граденето на образа на един съд за съжаление, колкото и добре да е поставен в обществото, на фона на цялостното отношение към съдебната система, т. е. отношението към единия съд не може да повлияе, за съжаление, върху целия образ. Това трябва наистина да е генерална политика на ВСС и от там да тръгнат нещата.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Именно! Аз говоря за цялостен анализ, не само за анализ на конкретен съд. А някой като Вас, както току-що казахте, да напише: „Поведението на ВСС в обществото резонира по еди-какъв-си начин и това намалява доверието в системата“ - защото и това казахте току-що. И да го предостави.
РОЗА ГЕОРГИЕВА: Аз това казвам, да. Но аз го казвам от позицията си на началник на кабинета на председателя на ВКС, гледайки какво става. Прав сте, наистина. Ние това си го говорим и го знаем. И няма как да въздействаме на 25 членове на ВСС.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Пишете ли им го? Пишете ли го?
РОЗА ГЕОРГИЕВА: По Комуникационната стратегия оценката ми за ВСС не е предвидена, за съжаление. Аз и да го напиша къде ще дойде? При 2-3 членове на ВСС, които биха чули това.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Няма значение! То ще бъде в обществото. Ще го четем ние! Има значение, това е смисъла! 
РОЗА ГЕОРГИЕВА: Дано сте прав!
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Ние да кажем какво правим. Мисля, че Зорница отговори на всичките тези въпроси. Ние се стараем, както често аз казвам, че нашето поколение е „изгубено“ за повишаване на доверието в съдебната власт . Ние работим в посока подрастващите, младото поколение. Образователната програма, стажантската програма, Дните на отворените врати – това са все инициативи, които за първи път в този състав на ВСС, се инициираха и които се провеждат. Работим с младите хора. Благодаря на всички магистрати, че се включиха в тази образователна програма, напълно безвъзмездно. Влизат в часовете по Етика и право, говорят на учениците, представят им отделните казуси, провеждат се симулирани процеси и викторини – по този начин се провокира интереса на подрастващите. 
Оценката е изключително висока, тъй като тази програма се провежда вече трета година. Година за година се сключваше в споразумението с Министерство на образованието. Тази година за първи път по тяхна инициатива се сключи за 5-годишен период, което говори за нейната ефективност. Изключително висока оценка получава и от магистратите, и от учениците, и от директорите и представителите на Инспектората към Министерство на образованието по места. 
Това са нещата, които правим. Отделно бяхме направили едно анкетно проучване изцяло с наш ресурс. Ние влязохме в ролята на социологическа агенция и мисля, че миналата година или по-миналата година го направихме. Резултатите са на сайта на Прокуратурата. Може да ги прочетете. Мисля, че беше сред юристи, граждани, магистрати.
ЗОРНИЦА НЕНКОВА: И сред представители на неправителствени организации.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Да. Опитахме се да видим какви са проблемите, които виждат за ниското обществено доверие в съдебната система като цяло. И отделно изследванията касаят съда и прокуратурата, отделно и ВСС. Резултатите са на сайта на Съвета.
ЗОРНИЦА НЕНКОВА: Само искам да вметна, че анкетните карти, които бяха изработени за това анкетно проучване, бяха съгласувани и бяха изработени с активната подкрепа на Гражданския съвет към ВСС. Освен това броят на включилите се в анкетата на хартиен носител и на електронен носител, беше някъде от порядъка на 10 000 и повече - около 10 100 анкетирани, което е изключително висока активност за анкетно проучване. Дава надежда за представителност.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Също така конкурсите за ученически есета. Те са на теми - „Позната и непозната съдебна власт“, „Защо трябва да е независима съдебната система в България“. С всичко това мисля, че по някакъв начин се стараем да провокираме интереса сред младото поколение. Те сами да отговорят на тези въпроси. Може да прочетете есетата на наградените – те са публикувани на сайта на ВСС, в секцията „Дни на отворени врати“. В тях ще видите колко вярно са налучкали младите хора отговорите на тези въпроси, които постави г-н Авджийски. 
От друга страна, моето лично мнение е, че наистина, още много има какво да правим, за да може Комуникационната стратегия да заработи така, както искаме. Това не може да се случи от днес за утре. Ще трябват много системни и целенасочени усилия от цялата магистратска общност и желание нещата да се случат. 
Моята оценка за това, което се случва напоследък в съдебната система, е изцяло негативна. Не може ние да си комуникираме с магистратите от СРС чрез протести. Мисля, че това е в разрез с всички цели на тази Комуникационна стратегия. Това обаче вече е друг въпрос и трябва да си дадем отговор в дълбочина. Последвалите медийни изяви, както и от едната, така и от другата страна - ние да си говорим чрез медиите, също не ги оценявам за правилни. Но нещата са такива. Правим каквото можем, а от там нататък какъв е резултатът вечее вече е друг въпрос.
ЗОРНИЦА НЕНКОВА: По отношение на анализите – регулярно, докато имаше КПК, са правени такива анализи. С тези анализи са  запознавани всички членове на ВСС. Но, предвид факта, че от гледна точка на това, че PR експертите в страната са недостатъчни. Включително и тук, аз почти две години и половина работих абсолютно сама, тъй като нямаше хора в дирекцията. 
На първо място недостигът на хора, които наистина да могат да работят активно и този проактивен подход да не е нещо само пожелателно т. е. за да случи трябва да има достатъчно хора, които да се ангажират с него. От друга страна е разбирането на самите магистрати и административните ръководители. Една от идеите, които - аз съм в съдебната система от около 10 години, 10 години си говорим, че PR експертите трябва да са пряко подчинение на административния ръководител. Роза ще каже, че това и сега в съдилищата не е така и е сериозен проблем.
РОЗА ГЕОРГИЕВА: Не. В писмата ни до ВСС аз съм написала изрично, че очакването е задължително PR експерта да е подчинен на административния ръководител, а не на главен секретар или съдебен администратор. 
ЗОРНИЦА НЕНКОВА: Това е една от идеите на тази Комуникационна стратегия – да обезпечи с ресурси самите органи, за да може да се работи, защото няма как с 20 човека, да искаме - колко са органите в страната - над 300, нещо да се случи. Няма как!
МАРИЯ КОЛЕВА: Може ли да взема думата? С колегата сме държавни съдебни изпълнители от СРС и нашата асоциация отскоро е член на Гражданския съвет. Тъй като стана дума за комуникация, а нашата работа е такава, че ние имаме директна връзка със страните - ако искате да почерпите опит, то ние сме правилните хора, защото магистратът е на известна дистанция от хората, от гражданите. Докато ние, такова е естеството на работа ни, че не само не се пазим от контакти с гражданите, ние сме длъжни да контактуваме с тях. И по делата, и понеже така е структурирана и наша работа. 
Това, което искам да кажа е, че цари изключително напрежение в обществото. Това го виждам всеки ден. Изключително недоверие и то към хора, които виждат в една държавна институция, т. е. - те идват в съда, делата са им там, справките, които правят, ги правят в съда, виждат, че това са деловодители, обслужващи съда и въпреки всичко цари някакво огромно напрежение и недоверие, което го виждам всеки ден. И го виждам от много години, понеже аз повече от 20 години работя тази работа, и се увеличава с времето. Не намалява, а се увеличава. Това искам да го кажа, за да бъда полезна по някакъв начин, понеже става дума за комуникация между съдебна система и общество в крайна сметка. 
Понеже г-н Авджийски повдигна този въпрос, моята мисъл течеше точно в тази посока в момента, в който той го повдигна, но може би малко и в посока, до каква степен това говорене, защото знаем, че PR експертът е обучен за говори по определен начин, до каква степен това говорене, което в крайна сметка трябва да преценим. Може би на обществото му липсва повече откровеност в говоренето. До каква степен сме откровени? До каква степен това говорене е някакво, как да кажа, говорене, което си има своите правила, няма какво да отричаме - до каква степен откриваме към обществото действителното положение на нещата или му говорим проформа. 
Така поне аз мисля. Защото ние сме просто PR експерти. Аз и колегите ми, всички колеги в страната, които я работят тази работа трябва да имат директна връзка с длъжници, с кредитори. Непрекъснато говорим, т. е. ние не можем да ползваме PR експерти. Ние в момента сме длъжни да контактуваме със страните и го правим непрестанно, и няма как да ползваме такива услуги. Така, че можем да бъдем полезни. Някак си успяваме да усмирим напрежението, но то е огромно.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Вие на какво го отдавате, как си го обяснявате? 
МАРИЯ КОЛЕВА: На превратностите може би през последните години, които се случиха в обществото и натрупаното огромно напрежение, недоверие. То някак си рефлектира, нещата са обвързани. Не само със съдебната система. Те я обвързват и с политика.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Към всички инстанции.
МАРИЯ КОЛЕВА: Да, към всички институции. Това в крайна сметка аз не виждам как да се повиши в момента бързо и видимо. Опитваме се да си вършим работата, опитваме се да бъдем прозрачни, открити, отворени. Такава ни е работата. Може би колегата ако иска да каже нещо?
ПАВЛИН СЛАВОВ: Всичко минава през ефективността. Занижената ефективност води до това впечатление сред обществото. Не случайно нашите дела се увеличават – именно заради неефективност, заради недоверието. Личат възрастовите граници между хората, кои имат стария тип ценности, стария морал и отношението към съдебната система, респективно към нас. Личи и - как да кажа, по-младите хора, които нямат никакъв респект, никакво уважение към институциите, съответно и към съдебната система. Според мен, ефективността рефлектира и върху доверието.
МАРИЯ КОЛЕВА: Това е свързано и с икономическите параметри. Няма как един беден човек, в смисъл с ниски доходи, озлоблението му прераства към всички институции. Освен това исках да кажа още нещо. Аз съм запозната с ... казахте, че много са Ви помогнали от Американската асоциация. Те имаха голям принос и в съдебното изпълнение направиха доста неща, според мен не добри. Исках да кажа дали някой, правейки тази стратегия за комуникация, е направил проучване - чисто психологически, какви параметри трябва да бъдат покрити. Защото няма как да пренасяме механично една стратегия, която работи в Америка, например или в Европа. Винаги съм го казвала и винаги на работни групи съм го подчертавала. Да приложим един закон или една стратегия – механично. Българското общество има своите параметри, има своя национален усет, светоглед и морал и т. н. Това съобразено ли е? Или е механично тази стратегия е отнякъде привнесена?
ВИКТОРИЯ ЛУЛЕВА: Не знам - може би не се изразих много правилно. Това беше един проект през 2001 г., който започна 2002 г., на Правна  инициатива за обучение и развитие, съкратено ПИОР, финансирана от Американската агенция за международно развитие. Всъщност тази инициатива на г-жа Тачева, тогава, в ПИОР, да има въобще пресслужби в съдилищата, е основата на това, изобщо днес всички ние да си говорим.
РОЗА ГЕОРГИЕВА: В последствие в Законът за съдебната власт да бъде предвиден. 
/Говорят едновременно./
ВИКТОРИЯ ЛУЛЕВА: Не мога да кажа доколко е привнесен автоматично. Аз също не съм привърженик да се привнася абсолютно автоматично, защото всички наши обучения бяха в България, с едно изключение в САЩ, на което отидохме. Но тогава както се смеехме, те по-скоро попиваха опит от нас, от колкото ние от тях. Абсолютен факт. 
Тук обученията, всеки месец, бяха провеждани от наши, български лектори - и магистрати, и адвокати, които задаваха общата рамка, тъй като не всички колеги бяха юристи по образование, трима от седем бяхме юристи. Имахме основни обучения, не само по това как да комуникираме един с друг и с медии, а и по основни базови познания за достъп до информация. Тогава за първи път колегите изобщо се докосваха до тази материя. Имаше колеги, които въобще нямаха представа. Право на Европейския съюз и основните права на човека, което беше пак обучение, което имахме, поведение за протокол и етикет. Така, че не мога да кажа, че са били автоматично привнесени, т.е. тук на българска почва, ние сме обучавани от български лектори. 
Едва ли има колега, който в работа си по някакъв начин към онзи момент, смея да твърдя, защото ние бяхме седем и комуникирахме почти ежедневно с всичките си превратности и трудности, през които сме минали. Както се смеехме – когато остарея и не забравя, тогава ще напиша една книга „Как се работеше като пресаташе през първите години“. Беше много тежко, много трудно. С превземане на крепостта „Кой е той, че ще ми чете на мене актовете“ от страна на магистратите и т. н. Така, че няма автоматично принасяне на това нещо. Идеята – да, но оттам нататък цялата реализация е на базата и на основата на това, което се случва в България. Няма такова привнасяне. Поне аз лично за себе си, не съм го усетила. Сигурна съм, че и колегите не са го усетили.   
МАРИЯ КОЛЕВА: Това ми беше идеята, защото го виждам - просто е плашещо. Почти всеки втори, който влезе по някаква справка и има някакво дело, започва с това – съдебната система, вие, съдебната система, вие нищо не правите. Това е плашещо. 
ПАВЛИН СЛАВОВ: Не помня кой беше казал, една фраза: „Ние ги хващаме, те ги пускат“. То рефлектира много сериозно върху имиджа и върху доверието. Идеята е, ако този отпечатък бъде заличен, може би ще се поправят нещата. Тази стратегия, която в момента се обсъжда, това цели, да заличи именно тези ефекти. 
ВИКТОРИЯ ЛУЛЕВА: Начинът, по който г-жа Лазарова и ВСС са тръгнали да надграждат на младото поколение, е верният път. Защото те, тази фраза - „Ние ги хващаме, те ги пускат“, една голяма част от тях изобщо не са я чували.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Но тук чакаме резултати след доста време.
ВИКТОРИЯ ЛУЛЕВА: По-добре да ги чакаме след доста време, отколкото никакви.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Искам да кажа, това е добре. Но трябва да се търси и друг таргет. 
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Само едно изречение да допълня във връзка с Вашия въпрос. При изработване на Комуникационната стратегия, за да бъдат отчетени очакванията на обществото, беше включен социологът Антони Гълъбов, който на база на социологическите проучвания и наблюдението на обществените нагласи и очаквания, съответно участваше в екипа по изработване на Комуникационната стратегия. Така, че смея да твърдя, че са отчетени тези очаквания.
ЗОРНИЦА НЕНКОВА: Искам да вмъкна нещо в тази връзка, което ми направи впечатление, поне за мен, тъй като аз през последните две години имах възможност да изчета всички есета на учениците, които участваха в конкурсите в рамките на Деня на отворените врати. 
Какво ми направи впечатление? Деца, които са във възрастовата граница 8 - 12 клас, почти без изключение, във всяко едно от есетата присъстваше, че голяма част от негативният образ, който има българската съдебна система, се дължи на интерпретацията на фактите, на събитията в медиите. Това, което остава скрито - и това са, забележете, деца в горния училищен курс, които дори не са имали досег до този момент със съдебната система или са участвали по някакъв начин в Дни на отворените врати и в образователната програма. Те започват да правят разлика, че това, което всъщност работят магистратите не винаги е това, което обществото вижда чрез медиите. Медиите също, без да ги обиждам, имат своя принос. 
Само като факт - който иска да го прочете на сайта на ВСС, е публикуван докладът за последното информационно табло на Европейския съюз, по отношение на граждански, на търговски, на административни дела България е на едно от челните места. Коя българска медия го каза? Как PR експерта да комуникира това, като той се обажда и казва например в определена телевизия или вестник, ние имаме такъв и такъв информационен повод и те казват – да, но това за нас не е интересно. Няма скандал, няма го отрицателният елемент! Така, че нещата са много комплексни и няма как да очакваме нещо да се случи в рамките на година и половина, две. 
Но факт е, че толкова много ученици са участвали, факт е, че толкова много директори желаят да се включат в тази образователна програма. Факт е че министър Кунева в деня на парламентарен контрол през м. май посочва тази образователна програма като една от добрите практики на министерството по отношението на гражданското образование. Мисля, че е положена една стабилна основа, върху която да се развива и надгражда.  
/Съдебният репортер от Програма „Радио К2“ напуска залата./
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: В последните години, обаче за този имидж на съдебната система, да си го кажем, допринесоха и много непремерени медийни изяви и изказвания на политици. Самият факт, че ние над 10 пъти сме реагирали с нарочни декларации от този състав на ВСС във връзка с изказвания на политически фигури, сам по себе си говори. Господин Авджийски, Вие искахте думата?
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Те са толкова неща, че … Първо това, което казахте за напрежението е точно така. В този смисъл и за протестите. Според мен трябва да се радваме, че протестите все още са мирни, като се има предвид това напрежение. Понеже това напрежение не е само поради и въобще не е поради интерпретиране в медиите. Вие виждате, че хората наистина не виждат изход, не виждат да има борба с корупцията, не виждат да има… Това е нещото, което в момента ги дразни.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Медиите изгубиха интерес. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Само секунда! Когато имаме една държава, която си върши работата в определени аспекти, нормално е хората да не казват „Браво“ и да не пляскат. Всъщност тя дължи това нещо, за това й се плаща, нали? В граждански, търговски и административни дела, ако няма критика, това е добре. Когато в другите дела има критика и има какво да се желае, има напрежение – ние трябва да търсим каква е там причината.  
СТЕФАН ПЕТРОВ: В наказателните дела по срочност и качество сме някъде по средата в Европейския съюз. Това, че тук се извеждат определени, например  5 - 10 дела - и това формира общественото мнение е абсолютно погрешно.
ОТ ЗАЛАТА: Затова всеки мислещ човек вече не чете медии.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Изкарват се делата за корупция по високите етажи на властта. Когато имате дупка за 4 милиарда или друга дупка за 2 милиарда, разбира се, че това дразни обществото. Разбира се, че това са парите за пенсии на НОИ за една година. Как да не дразни?
ПАВЛИН СЛАВОВ: Естеството на работата е такова, че никога не може да мине доверието 50%. Няма как да се случи. 
/Говорят едновременно./ 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Ние сме на дъното и казваме тезата, че не можем да минем 50%. Нека да минем дъното първо и тогава ще говорим дали ще минем 50% т. е. да търсим разрешение на това напрежение, но не и оправдание.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Да, добре, но така е структурирано, че няма как да има такова голямо доверие. Напрежение и доверие са две различни неща.
МАРИЯ КОЛЕВА: Както виждате – ние го констатираме това напрежение, съвсем откровено. Ние го казваме! Не го крием! Ние го казваме, защото работим с хора всекидневно. Няма как - ако Вие сте кредитор, кредиторът идва с репликата: „Десет години това дело го влача!“. Например десетте години са общо с нашето, с всички инстанции и т. н. Но той вече идва натрупал напрежение при нас и очаква например - говоря от моята гледна точка, защото това работя, очаква едва ли не, че някъде има чувал с пари, от който да извадим парите, които той има да взима и да му ги дадем. Правна грамотност липсва! Истина е! Те не знаят какво точно да очакват, когато дойдат, за да се запасят поне с минимално търпение, че нямаме чувал с пари, от който раздаваме парите. Те трябва да бъдат осребрени, от някъде трябва да дойдат. Длъжникът пък – на него непрекъснато са му нарушени правата, горкият. И така.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Това е по изпълнението само.
МАРИЯ КОЛЕВА: Това го говорим по изпълнението и всички идват понеже сме последната част – изпълнението. Идват с репликата: „Десет години, пет години, шест години“, като включват общо всичко. Напрежението расте по веригата.
ПАВЛИН СЛАВОВ: А по наказателните производства, там пък никой не е доволен. Нито пострадалият, нито обвиняемият, нито лицето извършило престъплението, нито пък Прокуратурата е виновна, защото била искала толкова, пък получила.
ЗОРНИЦА НЕНКОВА: Трябва да се отчита фактът, че до голяма степен недоволството понякога е в резултат на самия закон. Ако законът постановява възможността с едно определено решение съдията няма как да го прехвърли, за да се получи удовлетворение и от тук да тръгне доверието. Това е големият въпрос!
ПАВЛИН СЛАВОВ: Това трябва да се обясни.
ЗОРНИЦА НЕНКОВА: Докато тази Комуникационна стратегия спрямо този въпрос по-скоро има чисто палеативни цели и да кажем резултати, които може да постигне. Трябва да мине един определен период от време, за да отчетем макар и минимален резултат. 

РОЗА ГЕОГИЕВА: Повишаването на правната култура е част от стратегията, което ще даде видимо резултат по-нататък. Другото, което трябва да си признаем е, че институциите, вътре в съдебната система, говорят една срещу друга публично. Как хората да имат доверие в резултата от дейността на цялата тази съдебна система?! Да си го кажем честно. Докато не спрем да се плюем вътре в системата и между другото да държим недопустимо ниво на говорене помежду си и между нас и другите институции, това, което се случва с „ние ги хващаме, те ги пускат“ - недопустимо говорене между институции е. Докато не си оправим комуникацията с МВР, с Министерски съвет, със законодателя – няма как да тръгнат нещата. И това трябва да си го признаем.
ВИКТОРИЯ ЛУЛЕВА: Това е реципрочно - и те към нас, но и ние към тях.
ЗОРНИЦА НЕНКОВА: Самата комуникация всъщност е образът на кризата на ценности, които са в обществото. Нещата са толкова комплексни, че не виждам как бихме могли да ги решим кардинално.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Аз искам, като прокурор, да продължа мисълта на г-н Петров за наказателните дела. Господин Авджийски, когато общественото внимание се насочи към определен казус, към определено дело и сам виждате - и в последните дни, как медиите започват в един съвсем начален момент да произнасят дори и присъдата - какво наказание се очаква по това дело, още в съвсем началния етап, а разследването не е започнало. И обществото придобива вече впечатлението, че едва ли тези лица трябва да бъдат наказани с такова наказание. Но това в процеса на доказване и на разследване е един абсолютно дълъг процес, в който не се знае какви доказателства ще бъдат събрани, как първоначалните версии на разследването ще се превъртят на 180 градуса. И в крайна сметка когато едно такова дело приключи с оправдателна присъда, поради събраните доказателства, или с една условна присъда при обществени очаквания за максимално наказание ефективно, се срива общественото доверие. Затова и аз похвалих Прокуратурата, че напоследък се опитва да обяснява този процес. Доколко я разбират обществото и медиите – това е друг върпрос.
ВИКТОРИЯ ЛУЛЕВА: Ние не можем да имаме очаквания, че на 100% обществото ще го разбере. 
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Но все пак обяснява се. Правят се стъпки в тази насока. Отваря се Прокуратурата, отваря се съдебната система. Това все пак е една затворена, изключително затворена система, колкото и клиширано да звучи. Това ще е дълъг процес.
ВИКТОРИЯ ЛУЛЕВА: Имайте предвид и възрастта на хората, които работят в тази система.
 /Говорят едновременно за това, че в началото работата е била много трудна, че е нужно да се изгради доверие вътре в съда, за да може да се работи спокойно със съдиите и от там вече следва спокойна работа и с обществеността. Отбелязва се, че системата е консервативна, колкото и голямо да е недоверието на обществото към съдебната система, то е абсолютно пропорционално, че и по-ниско, на недоверието в медиите. Изразява се мнение, че доверието до 2020 г. може да е поне 15%./ 
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Въпросът е, че няма целенасочени усилия както институционални, така медийни, за да се постигне този резултат, напротив, както каза г-жа Георгиева – има противоборство. Като че ли няма желание в българското общество, в българските институции да повиши доверието в съдебната система и въобще институционалното доверие. Не знам защо така се получава. Това е мое лично мнение. 
Ако искате някой друг нещо да попита, да изкаже впечатления? Съжалявам, че представителят на медиите си тръгна при първите критики, които чу в лицето на Зорница за медийната общност и напусна. Искаше ми са да чуем и неговото мнение. Така или иначе загубихме го като слушател и като участник в днешната дискусия.   
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Предполагаме, че има възможност определени директори да се включат в тази програма, ако понастоящем не са били поканени? Имам предвид за посещение на магистрати в часовете по етика и право.
ЗОРНИЦА НЕНКОВА: Всъщност механизмът е обратният. Най-напред органите на съдебната власт през м. септември заявиха желание да участват т. е. трябва да се види за кой конкретен град става въпрос, дали там се провежда програмата, дали районният съд и районната прокуратура я осъществяват съвместно или по отделно, и ако класът попада в съответното училище, може да се включи.  
Имаше много голям интерес, включително от гр. Перник. Казаха, че всички училища са искали да се включат в програмата и съдебните органи, за да не изпаднат в конфликт, са оставили на Регионалният инспекторат на МОН да избере с кое училище ще се работи през учебната година. Принципът на работа е следния - представя се от Министерство на образованието списък с училища и се осъществява контакт с Регионалните инспекторати и с органите, които участват. Миналата година, например, Административен съд – Ямбол работеше с прогимназиален клас.
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Моето мнение е, че всеки младеж, след като има вече лична карта, трябва да премине през такава подготовка.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Софийски районен съд подобриха програмата - сред първокласници.
ВИКТОРИЯ ЛУЛЕВА: Като стана въпрос за образование, това че съдиите и прокурорите влизат в класовете, за да разкажат какво представлява системата и това, че някъде го провеждат на базата на ролева игра, аз ще ви кажа следния пример. Преди много години се провеждаше една ролева игра с ученици, които бяха 11 - 12 клас от едно софийско училище. Ставаше въпрос за процес с наркотици, защото 11 - 12 клас, те са най-податливи, даже малко бяхме закъснели. В екипа на прокурорите имаше момче, което всъщност беше много сериозен наркозависим, но след като се проведе целият цикъл на процеса, той дойде и каза: „Аз разбрах какво съм направил и спирам“, което дори едно детенце такова, те кара да вървиш напред. И е факт, че той всъщност беше потърсил експертна помощ. Факт е, че се оказа, че живее в нашия квартал и аз го познавам. И в момента е брилянтен адвокат. Така, че и това има смисъл. 
СТЕФАН ПЕТРОВ: Има смисъл.
ВИКТОРИЯ ЛУЛЕВА: Има смисъл. Аз не случайно казах, че работата с младото поколение е изключително важна. Сигурна съм, че не е единствен случай. 
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: На симулирания процес целта е и друга - именно в този процес на събиране на доказателствата, да влезнат учениците в ролята на прокурор, на съдия, на свидетел, на подсъдим, на експерт и съответно да видят целия процес на събиране на доказателства и как когато нещо в началото изглежда абсолютно доказано, както за медиите -готови за присъда, в процеса на събиране на доказателства как се стига до обратния извод. 
/Говорят едновременно./
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА:...... дали да намери правилният подход и баланса между обществените очаквания и доказателствата по делото и законът, защото знаете, че магистратите се ръководят единствено  от доказателствата по делото, закона и вътрешното убеждение.
РОЗА ГЕОРГИЕВА: Точно такива симулирани процеси дават преценка за това обществото какво очаква, но от което понякога трябва да се бяга. Много често по решени дела, когато сме го правили, децата дават много по-тежки присъди. Което е опасност от залитане от едната крайност в другата. 
ВИКТОРИЯ ЛУЛЕВА: Да. Всъщност мнението на петокласниците - за баскетболната топка, беше много тежко.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Ако изчерпихме тази тема и няма други въпроси, да минем нататък. Преди това Гражданският съвет ще изрази ли мнение по Комуникационната стратегия с акт?
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Да, самата тема е много по-широко обществена, по-философска, не е строго съдебна. Предлагам да гласуваме акт, с който изразяваме подкрепа за изпълнението на Комуникационната стратегия на съдебната власт 2014 – 2020 г. и за продължаване и задълбочаване на работата по нея. 
Към членовете на Гражданският съвет към ВСС - който е съгласен с горното, моля да гласува.
гласуване:	за – 9,		против – няма,	въздържали се – няма.

ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Предлагам да преминем към т. 3 от дневния ред, тъй като г-н Авджийски е тук. Г-н Герджиков го няма, не се знае дали той ще дойде до края на заседанието. 
Преди това искам да благодаря на нашите гости за ползотворното участие в заседанието. Вашите мнения бяха много полезни и интересни за всички нас. Каним Ви, ако имате интерес по темите, касаещи Гражданския съвет, да останете.
ЗЛАТИНА ГЕОРГИЕВА: Благодаря, успешна работа ви желая.  
РОЗА ГЕОРГИЕВА: Имам ангажименти. И аз благодаря! 
ВИКТОРИЯ ЛУЛЕВА: Пожелавам весели празници, коледни и новогодишни! Благодаря много! Ще се радвам всеки път, когато имам възможност с нещо да съм полезна. Докато няма PR експерти поне в окръжния съд – няма как да се случи. 
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Благодарим на г-жа Георгиева и на г-жа Лулева за изказванията. 
/Роза Георгиева, Виктория Лулева и Златина Георгиева напускат залата./
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Вече всички имат копие от проекта за процедура за участие на членове на Гражданския съвет към ВСС в заседания на комисиите към Колегиите и Пленума на Висш съдебен съвет на г-н Авджийски. Моля, г-н Авджийски, да ни запознаете с текста и да обсъдим поотделно всеки член от проекта.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Проект за процедура за участие на членове на Гражданския съвет към ВСС в заседания на комисиите към Колегиите и Пленума на Висш съдебен съвет. Предлагам да обсъдиме всеки член и след това да направим номерацията.
ПРЕДС. МАРИЯ ЛАЗАРОВА: Да, добре.
СТЕФАН ПЕТРОВ: Преди да започнем, може ли да кажа нещо. Според мен тези правила, след като ги приемем, няма как да задължим съответните комисии, Пленума и колегиите да ги спазват. Тези правила, ако влезнат в комисиите и Пленума, трябва да влезнат в съответните правилници за работа на комисиите и Пленума.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Това на следващ етап ще го обсъдим.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: По принцип актовете на Гражданския съвет по вашите правила се внасят на Пленум. Аз съм информирала членовете на Пленума, тъй като по принцип вие бяхте възложили на съпредседателите на Гражданския съвет да изготвят тази процедура. Но аз без да имам съответен мандат от Пленума на ВСС, нямаше как да участвам в тази процедура, тъй като аз съм съпредседател от страна на ВСС. Взе се решение на ВСС,с което ми възложиха да участвам при изготвяне на тази процедура и след одобрение от Гражданския съвет, проектът да бъде представен на Пленума, където ще има обсъждания по нея. Съответно ще има корекции или не, и ще се приеме или не.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГОЬЗОВА: Днес ние ще излезем с наше предложение към Пленума на ВСС.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Т. е. трябва да има акт.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Това, което каза г-жа Лазарова, Пленумът трябва да ги обсъди и да ги приеме. И вече приеме ли ги с решение, те ще станат и правила за съответните комисии.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Предлагам сега г-н Авджийски да ги чете едно по едно. Или да ги коментираме едно по едно? 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Да коментираме конкретен текст или общо?
ПАВЛИН СЛАВОВ : Цялостно според мен е обърнато и няма да работи. Като започна от чл. 4, който казва за участията – уведомяват представляващият Пленума т. е. аз представлявам Асоциация на държаните съдебни изпълнители и когато ме касае обсъжданата тема, аз отивам и заявявам участието си пред представляващия.  
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Пред председателстващия.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Да, т. е. – г-н Узунов или министъра. За мен това не е правилно.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Защо? 
ПАВЛИН СЛАВОВ: Защото ние сме Граждански съвет към ВСС, което означава, че Гражданският съвет трябва да уведоми. Ако аз искам да участвам, ще уведомя Гражданския съвет като член. Гражданският съвет ще вземе становище по този въпрос – аз ще участвам ли или не, уместно ли е или не. И той ще уведоми комисията. Затова казвам, че цялото нещо е обърнато обратно. Ще ви дам пример. Прокурорската колегия и Пленума – това ще даде основание на представляващия Асоциацията на прокурорите да участва във всяко едно такова заседание, което не смятам, че е уместно и не е нормално, защото винаги се обсъждат такива проблеми от естеството да речем отпускане на средства на прокуратурите. Естествено това касае функционирането и работата на прокуратурата и според тези правила, той ще има право да участва.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: А защо да няма право да участва?
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Добре. Може би да кажа няколко думи за цялостната концепция на тези правила. Това, което отговаря на Вашите въпроси. 
Идеята на първите два члена е участие в комисиите и то участие по професионална сфера. Затова там режимът е уведомителен. Затова първите два члена са с уведомителен режим от страна на организацията към страна на комисията. Няма нужда това нещо да мина през Гражданския съвет. Така. Какво се има предвид? Например Комисията по дисциплинарна дейност към Прокурорската колегия касае професионално изцяло работата на прокурорите. Затова Асоциацията на прокурорите следва да има право да участва в заседанията на тази комисия към Прокурорската колегия с уведомителен режим, както е в заседанията на комисиите на Народното събрание. Значи когато имате заседание на Правната комисия на Народното събрание, няма нужда една организация и медия да минава през Пленума на Народното събрание или през председателя на НС. Дори няма нужда да пита председателя на Правната комисия. 
Понеже идеята е НПО-тата и медиите да участват с уведомителен режим. Никой да не решава по усмотрение или субективно дали аз като НПО да участвам в заседанието на Правната комисия или да не участвам. И тъй като смисълът на това да има Граждански съвет е да помага на Пленума, да помага на ВСС, да има парньорство и постоянно да работят заедно. Би трябвало да се предпоставя доверието помежду им. Затова е логично председателят на Асоциацията на прокурорите да може да участва във всяко заседание, без да има право на глас, разбира се. Просто като присъстващ, като човек от Гражданския съвет. Не аз, не експерт – счетоводителите, а той, понеже това е неговата дейност. 
Относно заседанията на Пленума – не с уведомителен режим, а да присъства и вече може да бъде с разрешителен режим на председателстващия Пленума.
Предлагам, ако искате, да минем точка по точка след като приключим тези общи разговори.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Това, което го казахте, е ясно и е точно така. Аз питам – къде е ролята тогава на Гражданския съвет? Тези правила се приемат за участие на членовете на Гражданския съвет в заседание. На членовете! Т. е. членовете са длъжни да минат през Гражданския съвет. Според мен така е редно.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Губи се въобще смисълът на тези процедури.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Напротив, не се губи! Това е смисълът на Гражданския съвет, защото той като член представлява и Гражданския съвет, а не само тази организация.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Не, не представлява Гражданския съвет. Той е член на Гражданския съвет и решава - или ще може да участва в тези комисии, или няма да може да участва. Ако няма да може да участва – няма да участва. Но всеки път когато аз искам да участвам например в Комисията „Бюджет и финанси“, защото на мен ми е ресор бюджет,...
ПАВЛИН СЛАВОВ: Казвам го това, за да звучи логично, а не за да споря с Вас. Това беше моето мнение.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Не звучи въобще логично. Кое Ви кара да мислите, че трябва да минава през разрешение на Гражданския съвет?
ПАВЛИН СЛАВОВ: В този вид няма да заработи. Това исках да кажа и затова направих това дълго изложение. Ако твърдите така!? Вие сте прав, добре. Това е моето мнение. Ако не искате да го коментирате.... 
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Нека да гласуваме точка по точка, ако има още някой - да се изкаже, който е против. Защото хората са на различни позиции.Всеки от членовете ще го гласуваме отделно за/против, и така постепенно, с корекция, ако се предложи.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Нека последно, за да можем да преценим след това как да гласуваме. Каква е според Вас логиката на това с уведомителен режим да се присъства на комисия на Народното събрание? С уведомителен, а не с разрешителен?
МАРИЯ КОЛЕВА: Най-малкото, защото няма достъпът да е свободен. Колкото пъти съм присъствала на комисия в Народното събрание, толкова пъти съм заявявала предварително личните си данни, за да могат да ме допуснат в НС. Най-малкото за това. А аз съм ходила доста пъти в НС.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Не само това. Трябва да има координация между членовете и самият Граждански съвет. Не може всеки да заявява, да участва. Гражданският съвет ще се ползва за мост. Ще стана член на Гражданския съвет, защото да имам мост да участвам на заседанията. Това искам да Ви обясня. Нормативно това няма да издържи. Няма как!
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Утежнявате процедурата по този начин. Какво значи „за мост“? Ние тук приемаме хора, на които имаме доверие и те са свързани пряко с работата на…
ПАВЛИН СЛАВОВ: Чудесно! Ще откажете ли на едно НПО да го приемете? Предполагам – не. 
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Зависи, отказвали сме!
СТЕФАН ПЕТРОВ: Несвързано с дейността.
ОТ ЗАЛАТА: Това са много сериозни неща.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Става въпрос за ресорно участие. Вие имате ресор държавни съдебни изпълнители. Когато Пленумът обсъжда дадена тема, касаеща пряко държавните съдебни изпълнители.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Предпочитам да изляза пред всички вас и да кажете – да наистина тези теми касаят вас, ние ще уведомим.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Понеже ние се събираме много рядко, всъщност един път месечно. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Утежнява се. Не мога да разбера защо сами се отказваме от права! Разбирате ли? Тук става въпрос, че ние искаме по-либерален достъп за всички НПО-та.
/Говорят едновременно./
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Всъщност ние имаме ли изобщо кворум да гласуваме!?
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Да, имаме. Аз днес представлявам и Асоциацията на прокурорите.
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: А съдебните служители? Те като вносители ще участват ли?
СТЕФАН ПЕТРОВ: Аз представлявам Камарата на следователите в България. 
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Ние всички сме вносители, г-н Авджийски само е изработил основата. Той има конкретни предложения и ние, за да започнем да го обсъждаме от някъде, тръгваме от неговия текст. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Идеята на цялото това нещо е, че то е добро за системата, добро е за комисиите. Ще дам пример със себе си, защото ми е най-близко. Аз разбирам от бюджет и финанси, правя анализи за бюджет и финанси. Когато участвам в бюджетната комисия, аз мога с моята експертиза да помогна на тази комисия. Другото положение - ако тръгнем да пречим там, отхвърлете ги тези правила или ги променете. 
ПАВЛИН СЛАВОВ: Вие отново не ме разбирате. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Идеята е аз да мога да присъствам на комисия, за да мога да слушам първо – това е принципът за прозрачност към гражданското общество, да може някой от гражданското общество да слуша какво се говори в Комисия „Бюджет и финанси“. И на второ място - чрез изказване, дадено по съответния ред от председателя на комисията, аз да мога да дам някаква експертиза по съответната точка.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Точно така, аз отново съм съгласен с Вас. И точно такива хора трябва да присъстват от съсловните организации, които разбират от работата си и да дадат мнението си като професионалисти. И с това съм съгласен. Аз говоря за процедурата. Не е редно... Може, но да има ред, установен, кой и как.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Ние искаме либерална процедура. Защо? Всеки понеделник има например заседание на Комисия по дисциплинарна дейност. Защо да не може Евгени Иванов за присъства там? Или в Комисията по атестиране.
СТЕФАН ПЕТРОВ: Каква е връзката на Асоциацията на прокурорите с дисциплинарната дейност!? Интересно, например, аз каква работа ще имам пък в Комисията по атестиране!? Има конфикт на интереси.
МАРИЯ КОЛЕВА: Аз това исках да попитам!
/Говорят едновременно./  
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Ти ако прецениш. Ако считаш, че имаш какво да кажеш там, защо да ти е забранено!?
СТЕФАН ПЕТРОВ: Ако преценя? 
ПАВЛИН СЛАВОВ: Това касае вашата работа и така написано би следвало да имате право да присъствате.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Ти си представител на Синдиката.
СТЕФАН ПЕТРОВ: И сега ако имат някаква нужда от виждане, например на професионалната организация, нас ни канят.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Евгени Иванов каза, че сега не го канят!
ПАВЛИН СЛАВОВ: Тук идеята е да обърнем нещата и да го приемат това.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Точно така. Представителите на Асоциацията на прокурорите и Асоциацията на следователите са представители на синдикални организации т. е. не трябва да бъдат канени, когато има нужда ВСС, а обратното! Те трябва да следят работата на ВСС. Например, ако ще се приемат нови правила по атестиране.
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА:  Значи вие сте синдикални организации?
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Да, защитават правата и интересите.
МАРИЯ КОЛЕВА: Няма ли все пак някаква конфиденциалност да се спазва? Съвсем открито е всичко. Бюджет и финанси – това не е ли конфиденциална информация? 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Напротив, бюджет и финанси е най-неконфиденциалната. Може да бъде конфиденциална информация по конкретно дисциплинарно производство и тогава да преценим, че няма да се присъства.
МАРИЯ КОЛЕВА: Това също. Но преценката да е само лична и наша – някак не е логично! Може да се злоупотреби в един момент с това и да се изнесе информация, която не следва да се изнесе. Сега, извинете ме, но Института за пазарна икономика какво общо има, например, с дисциплинарките във ВСС? 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: В такива случаи няма да участвам.
МАРИЯ КОЛЕВА: Но това Вие го преценявате! Ако прецените, че искате да участвате, си отивате, защото никой не Ви разрешава или не Ви забранява.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Чакайте да четем какво сме написали като процедури!
МАРИЯ КОЛЕВА: Четем го! Няма разрешение никъде, на собствена преценка.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Има участие в комисии само на ресорните НПО-та, т. е. аз мога да участвам като Институт за пазарна икономика само в Комисия „Бюджет и финанси“ и съответно в Комисията за съдебна карта. Не мога да участвам в Прокурорската колегия или в дисциплинарната комисия на Прокурорската колегия. Разбирате ли?
 АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Но това нещо никъде няма да е написано.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Как да не е написано. Написано е!
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Ето – „свързани с ресора на Съвета“.
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Но това позволява тълкуване, Мария!
МАРИЯ КОЛЕВА: Абсолютно! Където има тълкуване – има злоупотреби. Винаги! Трябва да е ясно.
АБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Точно така. Ако определим, че например Институтът за пазарна икономика може да участва само в тези комисии - добре.
СТЕФАН ПЕТРОВ: Камарата на следователите – ресорът й е във всички комисии. 
/Говорят едновременно./
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Защо да не може да участва всеки, ако прецени, че може компетентно да се изкаже и съответната комисия би имала полза в един момент.
МАРИЯ КОЛЕВА: Въпросът е какъв ще бъде режимът?
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Режимът е уведомителен. Точка.
МАРИЯ КОЛЕВА: Колегата точно това казва.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Дали ще минава със санкция на Гражданския съвет доколкото става въпрос за членове на Гражданския съвет?
СТЕФАН ПЕТРОВ: Според мен трябва да вземе решение съответната комисия или Пленума за участието. Например когато се отива в Народното събрание за участие в заседание, НС взима решение за участие на външен човек, не на народен представител, в заседанието.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Това е безсмислено! От къде на къде аз ще упълномощя Вас! Аз повече ли от вас ли разбирам дали Вие сте компетентен във Вашата сфера?
ПЛАМЕН СЛАВОВ: Не, аз на вас ще ви кажа, че съм компетентен и вие ще ми разрешите. Това е неговата идея.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Защо?
ПЛАМЕН СЛАВОВ: За да няма хаос, за да не се яви някой от Гражданския съвет, да каже нещото си и да се чудят хората какво да правят. Не да се чудите, моля ви се, тези членове как се явиха?
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Ние ще предложим тази процедура и на Пленум на ВСС всъщност там където не ги устройва, ще го премахнат.
ПЛАМЕН СЛАВОВ: Но идеята е да я направим и да се приеме.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: По този проект май се оформиха две становища. Едните са без санкция на Гражданския съвет, съответно да има участие в тази процедура член на Гражданския съвет. Другата – за предварителна санкция. Да, предварителна, предварително уведомяване.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: А може ли като си участвал, когато има следващо заседание на Гражданския съвет, да кажеш какво си говорил? Ти го докладваш.
МАРИЯ КОЛЕВА: А ако отсъстваш, например?
ПЛАМЕН СЛАВОВ: А кой ще разбере дали съм участвал? Защо да го докладвам?
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Защо тогава да искаш разрешение да участваш!?
ПЛАМЕН СЛАВОВ: Ако го искам – тогава ще трябва да докладвам, а  когато го правя на своя глава- не съм длъжен.
МАРИЯ КОЛЕВА: Не  едлъжен. Той това иска да каже.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: След като си член на Гражданския съвет, значи вече ти си имаш…
СТЕФАН ПЕТРОВ: Според мен трябва да се вземат решения от съответните комисии, санкция на съответната комисия или Пленума, или колегията. 
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Аз също съм в подкрепа на колегите, защото така като запишем „член на Гражданския съвет“ има минимална вероятност човекът, който отиде в някаква степен да компрометира целия Граждански съвет, което аз съм категорично против.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Ако искате да се върнем на Стратегията. Журналистите ще кажат „Членове на Гражданския съвет участват в комисия.“ - това ще бъде написано в медиите.
/Говорят едновременно./
АЛБЕНА ЖЕЯЗКОВА: Кой каквото каже и ще излезе, че всички ние сме го казали. 
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Как ще го контролираш после какво ще каже?
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Ако имаш санкция на Гражданския съвет…
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Все пак ние ще сме го упъномощили със санкция на Гражданския съвет.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Това е още по-лошо! Ако той е упълномощен, отиде и наговори някакви нереални неща!? А е упълномощен!
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Точно така – излиза, че говори от името на Гражданския съвет!
ПАВЛИН СЛАВОВ : С това нещо ние това искаме - да допуснат членове на Гражданския съвет да участват в заседания на ВСС.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Това няма да е позиция на Гражданския съвет! Това ще е позиция на член на Гражданския съвет.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Иска да каже, че това че всеки който участва, представлява единствено мнението на организацията, чийто член е тя, а не на Гражданския съвет.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Тогава да го направите така – Процедура за участие на неправителствени организации.
АБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Точно така. Защо ще обвързваме Гражданския съвет?
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Които са членове на Гражданския съвет.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Пак се въртим в кръг.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСНКИ: Кой ще допусне външно НПО да влезне в комисията!?
МАРИЯ КОЛЕВА: Защото не е редно всеки да влиза навсякъде, във всяка информация, аз мисля така.
	ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Всички заседания на Висшия съдебен съвет се предават в интернет онлайн.  Толкова е прозрачно.
	МАРИЯ КОЛЕВА: Ако питате мен – това не е редно, но не ме питате. Изобщо не е редно.
	ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Мария, тук проблемът не е в прозрачността, колкото до обвързването на Гражданския съвет. Така както е записано „Процедура по участие на членове на Гражданския съвет” излиза, че те отиват с мандата от Гражданския съвет. Така звучи.
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Не, точно така. И така ще бъде прочетено.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Не, въобще не е записано така. Притеснявата се за нещо, а трябва да се притеснявате за обратното. Ние сме гражданите, които искат прозрачност, а не сме ние тези, които защитават Висшия съдебен съвет от прозрачността. Ние сме минали през специална процедура и гласуване, за да сме в този Граждански съвет. Всяка една организация тук минава през процедура и има доверие на Съвета.  
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Момент, това за доверието на Съвета е съвсем друг въпрос. Всяка една от нашите организации е гласувана да влезе въз основа на това, което тя работи. 
МАРИЯ КОЛЕВА: Точно така. Аз мога ли да вляза в Института за пазарна икономика, когато си искам и както си искам!? Вие обществена организация ли сте – не, не сте!
	ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Когато от Вашите данъци ни се плаща на нас, тогава ще влезете.
	МАРИЯ КОЛЕВА: Как Вие ще сте равнопоставен с хора, които работят в съдебната система и които работят на открити врати, където достъпът е публичен и информацията е публична? И аз искам информация за Вашата организация – каква е, какво цели и кой я финансира? Изобщо не може да сте равнопоставен да влизате навсякъде и да правите каквото решите.
	ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Аз не съм равнопоставен. Има пълна информация на сайта на моята организация – и за финансирането. Не съм равнопоставен. Аз плащам данъци. Смисълът на Гражданския съвет е точно обратния - ние да контролираме вас, а не вие нас.
	МАРИЯ КОЛЕВА: Не може да ни се наложите няколко човека тук. Разбрахме Вашата идея. 
	ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Нека да се върнем към т. 1. Кой е съгласен текстът да остане този, който е формулиран в момента?
	ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Нека първо заглавието да се уточни. И да помислите за „членове на Гражданския съвет“.
	ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Г-жа Лазарова предлага как да са подредени думите – първо да е Пленума на ВСС и колегиите, след това комисиите.
	ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Предлагам да го кръстим първо не „Граждански съвет“, а „Институционален съвет“, защото явно гражданските организации в него трябва да се срамуват от това, че са граждански. Да го кръстим „Институционален съвет“, за да могат само вътре да са организации на съдебните изпълнители, на прокурорите и следователите и ще видим тогава как вие сами ще контролирате себе си! Защото смисълът на Гражданския съвет е да контролира системата, а не обратното!
МАРИЯ КОЛЕВА: „Да контролира“ ли!? 
	ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Не, не „да контролира“. Г-жо Лазарова кажете, как предлагате да бъде заглавието?
	ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Аз предлагам да бъде „Процедура за участие“, като тук дали да е членове на Гражданския съвет Вие да го помислите, защото за мен „членове на Гражданския съвет” означава с мандат на Гражданския съвет т. е.  най-малкото да има някакво уведомяване на Гражданския съвет, дали по имейл или по друг начин и ако някой има нещо против да го заяви. По-нататък вече да е в заседания на Пленума и колегиите на ВСС и на комисиите към Пленума и колегиите на ВСС.”
	СТЕФАН ПЕТРОВ: Аз съм за уведомителен, а не разрешителен режим и ще ви кажа защо. В бюджетната комисия се обсъждат здравословни проблеми на магистрати. По тази тема какво отношение може да вземе член на Гражданския съвет!? Защото освен някакъв въпрос, който засяга Института за пазарна икономика има и въпроси от това естество. Затова ще уведомите съответната комисия, че искате да присъствате и съответната комисия ще вземе решение дали е удачно на това заседание да се присъства.
	ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Тъкмо обратното – комисията ще прецени, ако има конфиденциален въпрос, свързан с лични данни, да направи изключение от правилото т. е. имаме едно изключение с алинея, има конфиденциални данни, свързани с лични данни и данни за болни лица, затова няма да присъствате т. е. има изключение от уведомителния режим, а не изключението да бъде правило.
	ПАВЛИН СЛАВОВ:  За мен заглавието е правилно формулирано, защото ние сме Граждански съвет към ВСС и обсъждаме нашето си участие т. е. коректно е и заглавието да остане така.
	ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Ако друго НПО, извън Гражданския съвет, иска да участва тогава да заяви само и както желае да уведоми ВСС.
	ПАВЛИН СЛАВОВ: Можем да преминем към гласуване на текстовете.
	ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Добре, но нека да гласуваме предложението, направено от г-жа Лазарова, за подредбата.
	ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Да, за „заседания на Пленума и колегиите на ВСС и заседания на комисиите към тях“. 
	ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА:  Кой е съгласен с направеното предложение? Всички са „за”. Общо 9 от 9. Приема се. Сега по чл. 1 има ли някой друго предложение за текст? 
	СТЕФАН ПЕТРОВ: Пак казвам - аз съм за разрешителен режим от съответните – комисия, колегия или Пленум на ВСС.
	ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Как предлагаш да бъде формулиран текста на члена?
	АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: „След предваритено съгласуване с въпросанта комисия.“
	ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: „Съгласуване“ или „разрешение“?
	СТЕФАН ПЕТРОВ: „Разрешение“. Може и „съгласуване“.
	ПАВЛИН СЛАВОВ: Губи се смисълът.
	ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: „Съгласуване“ и „разрешение“ е едно и също. 
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Нека го направим „съгласуване“. Не е съвсем същото.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Или го уведомяваш, или му искаш разрешение.
	ПАВЛИН СЛАВОВ: Добре, нали искаме повече право. Да го оставим така, ако членовете на ВСС решат, те ще го променят.
	МАРИЯ КОЛЕВА: Понеже се търсеше аналогия със заседанията в Народното събрание, аз съжалявам, че не се подготвихме, за да видим как е там. Няма логика да сме различни от там.
	СТЕФАН ПЕТРОВ: За да те допуснат до пленарно заседание, самото Народно събрание гласува, с което те допуска. Ако отидеш в комисия като гост, само слушаш, ако те покани съответната комисия, тогава имаш право на изказвания.
	ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Но ние сме орган към самия Висш съдебен съвет. Не сме случайни, ние сме партньори.
	ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Точно така, ние не сме някои случайни граждани. И така – кой е съгласен с текста на чл. 1 и неговата алинея 2? Чл. 1 го гласуваме целия. Кой е „за” текста, който е формулиран в предложението на г-н Авджийски?
	МАРИЯ КОЛЕВА: Чл. 1, ал. 1 и ал. 2.
	ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Да, да остане текста, който е формулиран в предложението на г-н Авджийски.
	ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Момент, още една подробност. Не трябва ли да е „... по точки от дневния ред”, а не „... на цялото заседание“?
	СТЕФЕАН ПЕТРОВ: Ако е „по точки от дневния ред“, аз ще бъда съгласен.
	МАРИЯ КОЛЕВА: Аз също съм съгласна за този текст.
	/Говорят едновременно./
	ПАВЛИН СЛАВОВ: Аз не мисля така. Той ще се изказва по конкретна тема, която го вълнува, по точката, която касае дейността. Той ще има право на едно изказване.
	ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Но по този начин ние го допускаме до цялото заседание. А „... по точки по дневния ред“ не е за цялото заседание.
	ВЕСЕЛА ПАВЛОВА: Така е по-добре – по конкретни точки.
	МАРИЯ КОЛЕВА: Да, на едно изказване, но става въпрос за точките по дневния ред, които са свързани с неговата дейност. Не за цялото заседание.
СТЕФАН ПЕТРОВ: Не се ограничаваме с едно изказване. Може и повече от веднъж да се изкаже, щом е допуснат по съответната точка.
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Да направи изказване по точката. Колко пъти може да се изкаже?
	ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Какъв е аргументът?
	ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Нека да стигнем до изказването. Точно това е аргументът, който каза г-н Петров.
	СТЕФАН ПЕТРОВ: Аргументът ми е - да участва по точките, които касаят съответната организация. Отново ще ви дам пример с бюджетната комисия – има точки по СБКО относно помощи на магистрати и служители, които са били продължително болни и други такива. По тези точки ние нямаме отношение и не следва да присъстваме при обсъждането им.
	ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Тогава да направим изключение.
	ПАВЛИН СЛАВОВ: Момент, не бъркайте концепцията. Значи ние влизаме и обсъждаме примерно Правилник за администрацията на съдилищата, мен ме касае тази дейност и влизам по тази точка.
	ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Да и заявяваш, че искаш да участваш по тази точка.
	ВЕСЕЛА ПАВЛОВА: Точно така, а не за целия дневен ред.
	ПАВЛИН СЛАВОВ: Дневният ред е обсъждане на този Правилник.
	ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Не, в дневният ред има примерно 50 точки, обикновено. В Комисия „Бюджет и финанси”най-често са 80. Вие казвате, че искате да участвате по тези точки от дневния ред, изброявате кои и съответно те са в ресора на Вашата организация.
	ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Това е предварителен отказ от право, което аз не мога да разбера.
	МАРИЯ КОЛЕВА: Добре, а тези комисии те нямат ли право да имат някаква конфиденциалност. Аз никъде не видях, че те имат право да откажат по някоя точка да допуснат всички.
	ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Нека да запишем изключения, ако има лични данни. Иначе защо всичко останало трябва да е конфиденциално?  
	ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Защото предварително залагаме един конфликт. Ако това заседание съдържа такива точки, те няма да Ви допуснат, тъй като искате да участвате в цялото заседание. За да избегнем такива конфликти още в началото най-добре е да заложим „точки в дневния ред“.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: „Които да са предварително заявени от този, който иска да участва“. Така, кой е съгласен с редактираният текст, т. е. „ В случаите на предходната алинея представител на организация, член на Гражданския съвет, има право на изказване като е длъжен да се съобразява с установения ред на водене на заседание и да заяви...“
МАРИЯ КОЛЕВА: Не, това е т. 1, ние говорихме за това – по ал. 1.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Това е чл. 1.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: „...може да участва в заседания на комисиите към Пленума и на комисиите към колегиите по точки в дневния ред, ако целите и дейността на организацията са свързани с ресора на съответната комисия.”
	ВЕСЕЛА ПАВЛОВА: Преди запетайката.
	ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Да, добре.
	МАРИЯ КОЛЕВА: Защото има нездрав интерес понякога.
	ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: „Ако целите и дейността на организацията са свързани с ресора на съответната комисия.“	
СТЕФАН ПЕТРОВ: Разбира се. Като се приема или обсъжда бюджета, организацията да заяви, че иска да участва и да изкаже компетентно мнение.
	ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: И други организации, ние нямаме профил бюджет. На мен също ми е интересно като обществена организация, работеща в сфера върховенство на закона, да видя какво се случва с бюджета.
	ПАВЛИН СЛАВОВ: Това е интерес и няма да допринесете с нищо с участието си. Идеята ни е професионализъм.
	СТЕФАН ПЕТРОВ: Ако е само от интерес и любопитство, по-добре изобщо да го махнем.
	ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Значи според вас прозрачността на системата е просто любопитство?
	ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Г-н Авджийски, нямате право на такива критики, защото абсолютно всички правила, всички наредби на този Висш съдебен съвет минават от тук преди да бъдат одобрени окончателно!
	ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Има ли достъп до Комисия „Бюджет и финанси”? Гледа ли се заседанието на комисията като заседанието на Пленума? Това дискутираме.
	ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Сега Ви го осигуряваме този достъп.
	ВЕСЕЛА ПАВЛОВА: Нека да прочетем пак целия текст.
	МАРИЯ КОЛЕВА: Извинете, но в какъв срок трябва да стане заявката?
	СТЕФАН ПЕТРОВ: По-долу има ред – „един ден преди заседанието“. „Представител на организацията член на Гражданския съвет може да участва в заседания на комисиите към Пленума и на комисиите към колегиите на ВСС по точки от дневния ред, ако целите и дейността на организацията са свързани с ресора на съответната комисия“ – това е моето предложение.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: „Като посочи конкретни точки.“
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Добре го каза.
СТЕФАН ПЕТРОВ: „По точки от дневния ред“ е достатъчно.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Добре. Кой е съгласен с тази нова формулировка? Гласуваме: „За“ 9 от 9 гласували. Приема се. Сега т. 2. 
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Тук имам едно допълнение. Г-н Авджийски, надявам се да го оцените правилно. След „...има право на изказване...” да се допълни „....и да представя справки по обсъждания въпрос.” Което означава, че Вие можете да представите справка, становище, информация, с която да подпомогнете работата на комисията. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Добре.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Има право да ги представя?
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: „Има право на изказване и право да представя справки в писмен вид.“ Смисълът е не само да се изкаже, а и да подпомогне дейността на комисията като представи анализ, информация. „Като е длъжен да се съобразява с установения ред за водене на заседанието.“ – така да е текстът.
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: И също, г-н Авджийски, изказването няма да е само едно, а няколко.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Тук има условие само за едно изказване. 
СТЕФАН ПЕТРОВ: Може да се изкаже няколко пъти, защото думата ще я вземе някой, после друг. Граматически е проблемът – няма да е „изказване“, а „изказвания“ - в мн. ч.
ВЕСЕЛА ПАВЛОВА: Да гласуваме, който е съгласен с така предложеното.
МАРИЯ КОЛЕВА: С добавянето ли?
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Да, също „... и да представя справки в писмен вид“. Кой е съгласен с направеното допълнение? Гласуваме: „За“ 9 от 9 гласували. Приема се.
Преминаваме към чл. 2: „Представител на организацията, член на Гражданския съвет, може да участва в заседания на пленума на ВСС или на колегиите към ВСС, когато в дневния ред на заседанието е предвидено да се обсъжда нормативен или общ административен акт, касаещ целите и обхвата на дейност на съответната организация.”
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Аз искам да добавя: „от свое име”, за да става ясно, че това не е с акт на Гражданския съвет.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Да, точно така. 
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Ако искате това можем да го добавим и в чл. 1, тъй като звучи по-добре. 
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Съгласна съм.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: „... когато в дневния ред на заседанието е предвидено да се обсъжда въпрос“ – тук се допълва: „касаещ целите и обхвата на дейност на съответната организация.” Така е по-издържано стилистично. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Т. е. вместо „дейността на организацията“ да бъде „целите и обхвата на дейност на съответната организация.” 
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Участието да бъде свързано с целите на съответната организация, а не толкова с ресора на комисията, защото, след като тази точка е в дневния ред на комисията, тя е в нейния ресор.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Тук, ако искате, и в двата члена можем да добавим това, което се предложи. Да се каже в ал. 2 и по двата члена, че изказванията се ангажират единствено от името на организацията, а не от името на Гражданския съвет.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Да - „не представляват позиция на Гражданския съвет“. Или отделно да сложим член – „Всички, изказали позиция...“
СТЕФАН ПЕТРОВ: Няма смисъл чак толкова.
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Това е заради журналистите, защото ще вземат да кажат – къде е Гражданският съвет, негов представител каза еди-какво-си и т. н.
МАРИЯ КОЛЕВА: Защото ще ни възприемат като колективен орган, какъвто ние всъщност не сме, нали така?
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Ние сме колективен, но всяка една организация има право. 
ПАВЛИН СЛАВОВ: В чл. 4 трябва да се уточним.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: „Всеки представлява единствено и само собствената си организация и не ангажира позицията на Гражданския съвет като цяло.“
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Освен ако няма акт на Гражданския съвет.  
СТЕФАН ПЕТРОВ: В ал. 2 според мен няма смисъл да пишем, че има право най-малко на едно изказване. Има право на изказване. 
ВЕСЕЛА ПАВЛОВА: С корекциите – „има право на изказване“?
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Да. Добре.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Приема ли се текста на чл. 2, ал. 1 и ал. 2? Гласуваме: „За“ 9 от 9 гласували. Приема се. 
Сега да коментираме текста на чл. 3: „Извън случаите на чл. 2 представител на организация, член на Гражданския съвет, може да присъства на заседания на Пленума на ВСС или на колегиите към ВСС, когато в дневния ред на заседанието е предвидено да се обсъжда въпрос, свързан с целите и обхвата на дейност на съответната организация.”
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Това според мен се припокрива.
СТЕФАН ПЕТРОВ: Но да кажем, че горе е за нормативен акт, а долу е за други въпроси.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Да ви кажа смисълът какъв е. На горния член смисълът е, че може да участва, може да има право на изказване, той е участник. Докато в чл. 3 е присъствена форма. Разликата е в това, че в чл. 2 се обсъжда нормативен или общ акт, тоест касае се за нещо, което се отнася за цялата система, например за всички прокурори или прокуратури и затова участието е участие. Докато при чл. 3 е присъствие.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Чл. 2 казва, че имаш право на изказване, чл. 3 казва, че може да участва.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Точно така.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Разликата е – при едното участва, а при другото присъства. 
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: В случаите на предходната алинея председателстващия заседанието може да даде думата за изказване на представителя на организацията, член на Гражданския съвет. Това е т. 2 на чл. 3, съгласни ли сте с текста? Гласуваме: „За“ 9 от 9 гласуващи. Приема се.
Преминаваме към текста на чл. 4: „За участието си по чл. 1 и чл. 2 и за присъствието си по чл. 3 организациите, членове на Гражданския съвет, уведомяват представляващия пленума на ВСС....”
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: След „уведомяват“ трябва да има „съответно”, в зависимост от участието.
СТЕФАН ПЕТРОВ: Искам да добавя също „чрез Гражданския съвет“.  Според мен то се подразбира и няма смисъл да слагаме по чл. 1, по чл. 2 и за при присъствието си по чл. 3, а направо: „За участието си организациите, членове на Гражданския съвет, уведомяват представляващия, Пленума, председателя на съответната колегия или комисия на ВСС, не по-късно от деня, предхождащ съответното заседание.” Подразбира се, а и малко тромав изглежда текста.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: И тук сега ако искате да добавим „и членовете на Гражданския съвет”?
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Точно – „и уведомява Гражданския съвет“. Добре. 
ПАВЛИН СЛАВОВ: „Уведомяваме представляващия Пленума на ВСС, съответно - председателя на колегия или комисия на ВСС“. Но срокът е много кратък.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Да, защото дневния ред се публикува за кратко време. Комисията не го публикува две седмици по-рано, тя го публикува два или три дни по-рано. Идеята е вие да знаете.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Може чрез имейл до членовете на Гражданския съвет. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Предлагам да не е „чрез“, а и двете – да има копие на имейл и до Пленума, и до Гражданския съвет. И ако Гражданският съвет има възражение вече съпредседателите ще кажат.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Добре, уведомява и Пленума, и Гражданския съвет. И ал. 2 – за участието си гореупоменатите членове.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Може и отделен чл. 5 да сложим. Нека да сложим чл. 5 – за участието си. Да го формулираме.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Не може ли да е „искане“, а не „за участието“. Защото „за участието си” може да се подразбере, че е постфактум. „Искане за участие или присъствие на...“ – текста, „... организацията, член на Гражданския съвет, изпраща до представляващия....“ Как ще уведомявате представляващия?
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Въпросът е, че ще бъде разрешителен, ако сложим „искане“. Това трябва да уточним как ще уведомяваме. Например Вас Ви уведомявам по имейл. Това е нещо, което може да го разрешим.
ВЕСЕЛА ПАВЛОВА: Както останалите. Всички имейли ги имаме. 
СТЕФАН ПЕТРОВ: Висшият съдебен съвет има електронна поща.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Да напишем по имейл.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Не може по имейл. Според мен трябва да е по официален ред. С входиране на документа. Какво ще е точно - заявление за участие, така ли да го напишем: „заявление за участие“?
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: „Подава заявление в деловодството на ВСС за участие...“
ПАВЛИН СЛАВОВ: „... с копие до Гражданския съвет.“
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: За да е регламентиран начина, защото ако дойдете и само го оставите, а когато има входящ номер можете да го проверите.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Ако е уведомителен режим няма да има нужда от резолюция. 
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Въпросът е да не се учудят, ако се явите без да са уведомени. 
ЛЮБОМИРР АВДЖИЙСКИ: Затова е по-добре да се каже „уведомление“, а не „заявление“. Съгласни ли сте?
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Да го формулираме: „уведомление за участие/присъствие по горните членове съответният член на Гражданския съвет подава чрез деловодството на ВСС до председателстващия Пленума на ВСС“ – така ли?
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Така и „подава уведомление“.
ВЕСЕЛЕ ПАВЛОВА: „Чрез деловодството на ВСС“.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Да, и „чрез имейл уведомява съпредседателите на Гражданския съвет и членовете.“
ВЕСЕЛА ПАВЛОВА: Да, да го изпрати директно на всички. Защо да е чрез съпредседателите – става много усложнено.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: „Уведомява съпредседателите на Гражданския съвет и членовете“.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Точно така. Едните – чрез деловодството, другите – чрез имейл. 
ПАВЛИН СЛАВОВ: „На следващото заседание на Гражданския съвет уведомява за участието си“ или, как да стане – „докладва“?
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Искате ли обратна връзка? След като член вече е участвал да каже на следващото заседание – какви са предложенията ви?
СТЕФАН ПЕТРОВ: Или това да го сложим в Правилата на Гражданския съвет?
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Това може да ограничи желанието за участие в Гражданския съвет.
СТЕФАН ПЕТРОВ: Щом е свързано с дейността на Гражданския съвет трябва да бъде в Правилата на Гражданския съвет. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Щом съм изпратил до всички вас имейл, вие сте уведомени и можете да ме питате на следващото заседание това направено ли е, това как е и т. н.
ПРЕДС МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Ако искате да запишем, че „информира Гражданския съвет“. За протокола, ако искате да изчетем всичко.
МАРИЯ КОЛЕВА: Да, да има чл. 5.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Да, да довършим, че „участниците изразяват единствено и само своето становище на организацията, която представляват и с това не ангажират отношението на Гражданския съвет“. 
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: „Те не представляват мнението на целия Граждански съвет“. Това ще е чл. 5.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: „Участниците по предходните членове изразяват становища единствено на организацията, която представляват“.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Да, и „не ангажират с това становище Гражданския съвет“.
ОТ ЗАЛАТА: Може и без Гражданския съвет, то се разбира.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Аз предлагам и една следваща разпоредба: „При злоупотреба с тези права организацията да бъде изключена от Гражданския съвет”.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Аз мисля, че твърде често ще се позовавате на тази разпоредба.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Защото като представяте собствено становище в качеството на член на Гражданския съвет, трябва да се съобразявате все пак, че сте член на Гражданския съвет. Да има някаква санкция при злоупотреба с тези права. 
ПАВЛИН СЛАВОВ: Точно така – ние влизаме чрез Гражданския съвет и изразяваме някакво свое мнение.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Нямам нищо против.
ОТ ЗАЛАТА: Съгласни сме.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Нека да го формулираме тогава. 
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Значи чл. 5 ще е, че „представлява само мнението на организацията, която представлява“. Гласуваме: „За“ 9 от 9 гласували. Приема се. 
Сега минаваме към текста на чл. 6.
ОТ ЗАЛАТА: При констатирана злоупотреба? При доказана.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Между другото трябва да има такъв контрол.
ПАВЛИН СЛАВОВ: „Злоупотреба“ има легално понятие в наказателното право така, че няма да има проблем.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Трябва да има някакъв контрол, доколкото сега има някакъв разнобой. Вие влизате като член на Гражданския съвет, в същото време не ангажирате Гражданския съвет. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Това е записано така.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Да, точно – има стълкновение между тези две разпоредби. В един момент, ако злоупотребите с това положение, Вие трябва да понесете някаква санкция от Гражданския съвет, защото влизате чрез него. 
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Може да доведе до изключване от организацията.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Да, добре. Защо не го направите това така – при първата злоупотреба тогава да приемете рестриктивна мярка. 
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Действа превантивно.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Както се казва – страх лозе пази.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Необоснован е страхът, а и една рестриктивна разпоредба може да спира от участие. Разбирате ли? 
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Мисля, че е точно обратното. Всеки ще идва с конкретното съзнание за какво идва.
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: И да носи отговорност за това, което е казал.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Твърде субективно е според мен.
МАРИЯ КОЛЕВА: Редно е да има. Ще гласуваме.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Ще гласуваме.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Това е малко като... Вижте, може би след два – три месеца аз няма да влизам – друг ще ме замества. Така, че аз не се притеснявам за себе си. Но това е все едно да приемете разпоредба, че ако аз Ви критикувам Вас и Вие не можете в момента...
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Не говорим за критика, а за злоупотреба.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Добре, каква може да е злоупотребата!?
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Например Вие влизате и пречите на заседанията на комисиите, както веднъж влязохте в заседание на Съвета и поискахте оставката на главния прокурор. Гражданския съвет беше ли уведомен за това участие на г-н Авджийски? Навсякъде по медиите течеше информация, че граждани, присъстващи на заседанието на ВСС, са поискали оставката на главния прокурор.
/Говорят едновременно./
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Според вас това е нарушаване на реда, така ли?
ОТ ЗАЛАТА: Да, още повече, че вече имаме прецент.
ПАВЛИН СЛАВОВ: В крайна сметка влизаме по конкретна точка.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Да внеса яснота – ставаше въпрос за едно заседание, на което се обсъждаха мерки във връзка с последния, ако не се лъжа, доклад на Европейската комисия по механизма за мониторинг и оценка. Г-н Авджийски беше допуснат на заседанието при демонстрирана добра воля на Съвета. Вярно, изрази мнение по предложените мерки и какво още предлага. Но той се възползва – така да го кажа, и поиска оставката на главния прокурор. Съжалявам. И както се казва – разбуни духовете в Съвета, след което имаше отразяване в медиите на цялата история така, че изместихме фокуса. Фокусът от мерките по доклада бяха изместени в друга посока. Това не беше колегиално. 
/Говорят едновременно./
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Това беше като аргумент защо предлагам такъв член да присъства. 
/Говорят едновременно./
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: „Организацията, участваща в работата на комисията, съответно Пленума, следва да спазва Правилата за работа на Гражданския съвет и духа на неговата дейност“, т. е. всеки който отиде като организация, член на Гражданския съвет, за да изрази някаква позиция в работата на комисията или Пленума, да има предвид целите, с които е създаден Гражданския съвет и това, за което той основно функционира като орган към Висшия съдебен съвет. Да не нарушава духа на идеята за Гражданския съвет.  
/Говорят едновременно./
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Г-н Авджийски иска думата, нека да го изслушаме.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Благодаря. Имаше заседание, на което бяха поканени членове на Гражданския съвет, в това им качество, да изразят становище по доклада на Европейската комисия относно неговото изпълнение в България. Три организации се изказахме. При положение, че Докладът беше унищожително критичен към България, двете организации, предходни, се изказаха в критика към доклада и в похвала на ВСС. 
Аз непрестанно и в бъдеще ще защитавам тезата, че Гражданският съвет е, за да бъде коректив. Не контрольор, а коректив на ВСС и да казва когато има нужда от критика. Завършвайки и изчитайки критиките на Европейската комисия с мнение на Института по пазарна икономика, аз казах накрая - като се има предвид ниското доверие в Прокуратурата и ниските резултати в борбата с корупцията, като се има предвид, че Европейския съд за правата на човека излезе с отделна резолюция за неефикасното разследване на българската прокуратура с 45 отделни примера, като се има предвид „Яневагейт” и т. н., аз казах, че заради това препоръчвам на главният прокурор да последва примера на румънския си колега. 
Не съм споменал дори думата „оставка”. Да, подразбира се, но е достатъчно интелигентно и достатъчно свързано с предишните критики, както и с критиките на Европейската комисия. Това ли е нещото, което наруши реда на Висшия съдебен съвет и това ли е нещото, което вие не можете да понесете от една гражданска организация!?
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Това излезе в централните новини.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Имаше ли три пъти искане на оставката на представляващия от самите членове на самия ВСС!?
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: т. е. ние Ви дадохме трибуна на Вашите искания, които не бяха свързани с дневния ред и за да не се стига до нови такива ситуации е хубаво да има една такава разпоредба. 
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Как да гласуваме този член? Ако имате други предложения – нека да ги чуем.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Искам само да коригирам, че не е „организация“, а „член“.
МАРИЯ КОЛЕВА: Само да добавя – Вие коя дума използвахте – „участие“ ли? Какво казахте в частта за заседанието? Искам да добавя думата „конструктивно“.
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: „Следва да спазва правилата, с които работи и е създаден Гражданския съвет“.
МАРИЯ КОЛЕВА: Не, не. Към г-н Авджийски – думата „конструктивно“ трябва да присъства навсякъде.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Според Вас – какво е конструктивно!? Ако аз критикувам главния прокурор – това конструктивно ли е?
МАРИЯ КОЛЕВА: Хайде сега! Какво е, според Вас, да си опозиция на всяка опозиция!? Не е самоцел. Критиката може да бъде самоцел, може да бъде градивна, конструктивна и т. н.
/Говорят едновременно./
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Аз предлагам този текст да касае, че участието може да е единствено с цел подпомагане дейността на съответната комисия. Аз Ви предлагам да бъде така: „Участието да бъде единствено с цел подпомагане дейността на съответната комисия”.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: „Като при злоупотреба...“ – вие ще го прецените и оформите.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Добре, да помислим - „като при злоупотреба Гражданския съвет...“ – дайте предложения.
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Може да доведе до изключване на тази организация от Гражданския съвет. 
МАРИЯ КОЛЕВА:  Гражданският съвет да може да обсъди въпроса за отстраняването му.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: При злоупотреба – да.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Моето предложение е – „Ако се нарушава престижа на Гражданския съвет да бъде... “.
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Не „престижа“.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Позволява много тълкуване, така ли да разбирам?
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: За един може да не е нарушен престижа, но за останалите членове на Гражданския съвет да е нарушен. Участието не е било с цел да се наруши престижа на Гражданския съвет.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Да. И това няма да се решава от самата организация, а от Гражданския съвет.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Сега ще предложа текста и всеки от нас ще прецени. И така – „Целта на участието на членове на Гражданския съвет към ВСС е свързано единствено с подпомагане дейността на Пленума, съответната колегия или комисия на ВСС“...
ПАВЛИН СЛАВОВ: „... като при неспазване на чл. 1, ал. 2, последно предложение последно, и при злоупотреба да се обсъди неговото бъдещо участие като член на Гражданския съвет“. 
МАРИЯ КОЛЕВА: „Гражданският съвет да има право да обсъди въпроса с неговото отстраняване“. 
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: „... при злоупотреба с това право Гражданския съвет има право да обсъди въпроса“.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Нека да не е само при злоупотреба. Нека да е „при неспазване на настоящите правила и злоупотреба“.
СТЕФАН ПЕТРОВ: „Злоупотреба“ е достатъчно. То включва всичко – процедура, правила.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Това да бъде чл. 7, съгласни ли сте – като отделен член ще касае всички останали. Защото чл. 6 касае каква е целта на участието. 
МАРИЯ КОЛЕВА: Да.
СТЕФАН ПЕТРОВ: Да, отделно да бъде.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Да.
МАРИЯ КОЛЕВА: А не може ли така – „При констатиране нарушение на настоящите правила, както и при други злоупотреби“, защото нарушаването на правилата е злоупотреба.
ПАВЛИН СЛАВОВ: Мисля, че е тежко. Нали трябва и да се установи.
МАРИЯ КОЛЕВА: Всичко може да се случи – непрофесионално поведение, нетрезво състояние – колкото и да е парадоксално това.
/Говорят едновременно./
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Само да кажа, че когато има председател на дадено заседание и някой се яви в нетрезво състояние, може да се извика охраната и да бъде изгонен. И затова няма нужда да се записва в Правилата на Гражданския съвет, че Гражданският съвет може да изключи този човек, ако е в такова състояние. Искам да кажа, че в „злоупотреба“ влиза всичко.
/Говорят едновременно./
ПАВЛИН СЛАВОВ: Едно присъствие в комисия, което не е в унисон с целите на това, за мен е злоупотреба. 
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: Ето ви едно разширено тълкуване! Вие как ще разберете по каква причина съм там – да участвам в заседанието или какво правя там?!
/Говорят едновременно./
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Например влизате в заседание на дадена комисия и вдигате скандал. Тогава председателят на комисията уведомява Гражданския съвет и вие трябва да вземете отношение.
/Говорят едновременно./
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Нека да оформиме текста така: „При нарушение на правилата на настоящата процедура и при злоупотреба Гражданският съвет има право да обсъди и гласува изключването на организацията от структурата на Гражданския съвет“ – това ще бъде чл. 7. 
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: Предлагам в чл. 6 да е целта и санкцията.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Да гласуваме за чл. 6, освен целта, да съществува и текста, който прочетох. Гласуваме: „За“ – 6 гласа, „Против“ – 3 гласа. Приема се.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Накрая, нека да изчетем окончателният вариант на Правилата.
ЛЮБОМИР АВДЖИЙСКИ: В заглавието промяната е в последователността на текста – „на Пленума, колегиите и комисиите към тях“.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Текстът е следния: 

ПРОЦЕДУРА
ЗА УЧАСТИЕ НА ЧЛЕНОВЕ НА ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ КЪМ ВСС В ЗАСЕДАНИЯ НА ПЛЕНУМА, КОЛЕГИИТЕ НА ВСС И КОМИСИИТЕ КЪМ ТЯХ

Чл. 1. (1) Представител на организация, член на Гражданския съвет, може да участва в заседания на комисии към Пленума и комисии към колегиите на ВСС по точки от дневния ред, касаещи целите и обхвата на дейност на съответната организация. 
(2) В случаите по предходната алинея, представителят на организацията, член на Гражданския съвет, има право на изказване и предоставяне на писмени справки по обсъждания въпрос, като е длъжен да се съобразява с установения ред за водене на заседанието. 
Чл. 2. (1) Представител на организация, член на Гражданския съвет, може да участва в заседание на Пленума на ВСС или на колегиите на ВСС, когато в дневния ред на заседанието е предвидено да се обсъжда нормативен или общ административен акт, касаещ целите и обхвата на дейност на съответната организация. 
(2) В случаите по предходната алинея представителят на организацията, член на Гражданския съвет, има право на изказване. 
Чл. 3. (1) Извън случаите по чл. 2, представител на организация, член на Гражданския съвет, може да присъства на заседание на Пленума на ВСС или на колегиите към ВСС, когато в дневния ред на заседанието е предвидено обсъждане на въпрос, свързан с целите и обхвата на дейност на съответната организация. 
(2) В случаите по предходната алинея, председателстващият заседанието може да даде думата за изказване на представителя на организацията, член на Гражданския съвет. 
Чл. 4. За участието/присъствието си организацията, член на Гражданския съвет, подава писмено уведомление в деловодството на ВСС, съответно до представляващия ВСС, представляващия съответната колегия или председателят на съответната комисия не по-късно от деня предхождащ заседанието, като едновременно с това уведомява по имейл членовете на Гражданския съвет и неговите съпредседатели. 
Чл. 5. Изразените устни и писмени становища по предходните членове ангажират единствено представляваната организация. 
Чл. 6. Целта на участието на членовете на Гражданския съвет по тази процедура е единствено подпомагане на дейността на Висшия съдебен съвет. При нарушение на правилата на настоящата процедура или злоупотреба, Гражданският съвет има право да обсъди и гласува изключване на организацията от Гражданския съвет. 
С настоящия акт Гражданският съвет упълномощава съпредседателя Магдалена Лазарова да внесе настоящата процедура за обсъждане в заседание на пленума на ВСС. 
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Който е съгласен с така предложения текст за Акт на Гражданския съвет към ВСС относно Процедура за участие на членове на Гражданския съвет към ВСС в заседание на Пленума, колегиите на ВСС и комисиите към тях, моля да гласува.

Гласуване: за – 9,		против – няма,	въздържали се – няма.

Приема се.

ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: Преминаваме към последната точка от днешния дневен ред. За заседанието през м. Януари ви предлагам да помислите за теми, които ще бъдат заложени в Годишния план за дейността на Гражданския съвет към ВСС през 2017 г.
АЛБЕНА ЖЕЛЯЗКОВА: От името на БА ВЛЕК до 10 януари ще получите нашите предложения. 
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Следващото заседание ще бъде за обсъждане на темите за Годишния план на Гражданския съвет през 2017 г.
ПРЕДС. МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА: В скоро време очакваме да са готови проектите на наредби за конкурсите и атестирането за прокурори и съдии. Може би ще бъде добре да ги разгледаме, защото има едномесечен срок за обсъждане след приемане в комисия.
ПРЕДС. МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА: Колеги, нека следващото редовно заседание се проведе на 20 януари 2017 г. в обичайното време и място. Така  ще можем да разгледаме и обсъдим проектите на наредби в срока, преди да изтече. 
С това изчерпахме дневния ред. 
Благодаря ви за вниманието. 
Желая на всички приятен ден и весели Коледни и Новогодишни празници. 

СЪПРЕДСЕДАТЕЛ НА 				СЪПРЕДСЕДАТЕЛ НА
ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 			ГРАЖДАНСКИЯ СЪВЕТ 
ОТ ВСС: 	/п/					ОТ НПО:	/п/
									
МАГДАЛЕНА ЛАЗАРОВА			МАРИЯ КАРАГЬОЗОВА

Изготвили: Мина Стоева
       Валентина Димитрова
       технически сътрудник