ПРОТОКОЛ № 35
от заседанието на Комисия по правни въпроси 
на Висшия съдебен съвет, проведено на 10 ноември 2014 г.

Днес, 10 ноември 2014 г., понеделник от 15.00 ч. в сградата на Висшия съдебен съвет, се проведе заседание на Комисията по правни въпроси на ВСС в състав:

     	     ПРЕДСЕДАТЕЛ:     	ЮЛИАНА КОЛЕВА 							
ЧЛЕНОВЕ:		СВЕТЛА ПЕТКОВА 
						ЮЛИЯ КОВАЧЕВА  
						КАРОЛИНА НЕДЕЛЧЕВА 									НЕЗАБРАВКА СТОЕВА - отсъства
												
На заседанието присъства експертните сътрудници на комисията: Саша Харитонова –  директор на дирекция „Правна” и Мартин Величков – главен експерт-юрисконсулт в дирекция „Правна”.

По внесените допълнителни точки и на основание последвалите разисквания по дневния ред,

КОМИСИЯТА ПО ПРАВНИ ВЪПРОСИ
Р Е Ш И:
Включва в дневния ред следните допълнителни точки:
	- Жалба от Национално сдружение на съдебните служители до ВАС относно оспорване законосъобразността на Правилник за администрацията в съдилищата;
	- Проект на Единна методика по приложението на принципа за случайно разпределение на делата в районните, окръжните, административните, военните, апелативните и специализираните съдилища, изпратена с решение на КПУКИВИВСС от 03.11.2014 г. за становища.
1. ОТНОСНО: Обобщаване на постъпилите становища по проекта на Актуализирана стратегия за продължаване на реформата в съдебната система.

Юлиана Колева: Колеги, предлагам всеки да си каже становището по тези теми, по които счита, че са важни.
Каролина Неделчева: Не ми е ясно по т. 1.1.1., първата цел – преструктурирането на Съвета в срок до 2015 г., т.е. догодина, след няколко месеца как го виждам, освен чрез разтурване на Съвета, като в същото време в т. 1.1.4. на същата първа цел срока за изпълнение е 2016 г. Натъквам се на едни такива технични неясноти. Ако ще променяме ЗСВ за структурата на Съвета и за другата част за модела, защо ще променяме след една година начина на номиниране на парламентарната квота? Ако някой е чул досега отговорите на министъра по тези въпроси при срещите да ми поясни. В доста голяма част – преструктуриране, по много неща се предвижда изменение на Закона на съдебната власт, където неминуемо КПВ трябва да даде съгласувателно становище. Но тъй като сега започване от стратегическа цел 1, специфична цел 1, точка 1.1.1. – преструктуриране на Висшия съдебен съвет на две колегии. Период на приложение – 2015 г. Затова питам, ако някои от колегите са присъствали на среща с министъра и е пояснил какви изменения в ЗСВ се предвиждат да поясни как да се преструктурира.
Светла Петкова: По тази специфична цел 1 всъщност се говори за преструктуриране на Съвета. В Комисията по предложенията и атестирането доста говорихме и министъра обясни, че идеята не е да се закрива Съвета. Не счита, че на Съвета трябва да му се прекрати мандата. Той ни обясни, че тази стратегия и актуализация на предишната от 2010 г., която приключва 2014 г. и ние сме длъжни да приемем нова стратегия за 7-годишен период, за да може да усвоим европейските пари. И затова се е стигнало до приемане на тази стратегия.
Каролина Неделчева: Какви са мотивите, но за да се раздели Съвета на колегии, да взема решения по кариерни и дисциплинарни въпроси, считам, че това не е оптимално, защото именно един колективен орган какъвто е Съвета по Конституция и следва да решава кадрови, дисциплинарни и тези вменени от ЗСВ правомощия трябва да ги взема като колективен орган и целта на това да е колективен орган да ги взема за всички съдии, прокурори и следователи е да има единна практика при подхода си в кадруването, дисциплинарната дейност. Това са били аргументите още и при приемането на Конституцията и създаването на ВСС като орган. Така че има аргументи, които не подкрепят това предложение и не знам защо се предлага това разделение. Ако има анализ, че има различна практика – едните са необективни към другите в един колегиален орган, О.К. В публичното пространство има становища, че добре, че има съдии в този съвет, за да има единна практика и за прокурорите, да има безпристрастни участници. Да бъде посочен недостатъка на сегашния модел. Също не ми е ясно по т. 2 Съветът да стане заседаващ на сесии и непостоянен. Подпомаган от командировани за целта магистрати. Това са някакви командировани магистрати, които непрекъснато са тука, защото те са постояннодействащи комисии. Какво се има предвид?
Светла Петкова: Стратегическите цели са шест. Те са добри. Всяка стратегическа цел има в нея специфични цели. Специфичните цели за изпълнение, особено в първата стратегическа цел и втората, те трябва да се обсъдят отново и не изразихме съгласие по специфичните цели.
Юлия Ковачева: По отношение на разделянето на Съвета, мисля, че това е линията, по която трябва да се върви. Какви точно трябва да са конкретните текстове, това може да се обсъжда в съгласувателна процедура на законопроекта. Имам доста резерви към заседаването на сесии. Не е изяснено при това положение каква ще е функцията на Висшия съдебен съвет, като членове и като администрация към тези постоянни комисии. Това е въпрос, който може да се обсъжда когато има някакви конкретни предложения. За да се премине към такава форма на работа на ВСС, това значи да се преосмислят основните му функции, така както са посочени в Конституцията. При този формат на работа на този Висш съдебен съвет съм скептична към възможността да работи на сесии, предвид обема на административната работа. За сроковете за разделяне, така както са дадени тук 2015 г., най-малко те трябва да бъдат синхронизирани със стратегическата цел 6, където се говори за избор на парламентарната квота и при разглеждането на процедурата за номинирането на членовете й, където е заложен друг срок - 2016 г. 
Юлиана Колева: Аз мисля, че това разделяне на две колегии със срок 2015 г. визира оформянето на две колегии в настоящия състав. А 2016 г. визира вече правилата за избор на нов.
Юлия Ковачева: Прекият избор на членове за професионалната квота. Какви са критериите за номинациите за тази квота? За парламентарната има сериозни доводи и аргументи, за професионалната – не е предвидено. А всички знаем, че важни са критериите и механизма за номиниране на кандидатите, защото те предопределят до голяма част крайния резултат.
По отношение на прекия избор за персоналния състав на комисията към ВСС за провеждане на конкурси и преместване, не е казано как ще се процедира с конкурсите за прокурори, вероятно ще се предвиди същия подход. Това е въпрос, който трябва да бъде изяснен, както и кой ще избира тези комисии за конкурсите за прокурори?
По отношение на анализите на политиките за възнаграждения мисля, че изискват сериозна работа, а трябва да се подкрепят като мерки. За провеждането на централизираните конкурси на комисиите. Вероятно в КПА са го обсъждали. За всяко ниво ли ще е този централизиран конкурс? Съответно трябва да се създаде регламент за провеждането на тези конкурси, примерно да е ежегодно. Защото следващото е казано – членовете на комисиите се назначават от общото събрание на колегите във ВКС и ВАС. На какво ниво също се е ясно. Въпросът за общите събрания. За тази централна атестационна комисия. Може би трябва да се направи първо един анализ на досегашния модел и да се каже какво в този модел не работи и какъв е съответно механизма за отстраняването му, и дали създаването на тази централна комисия ще доведе до този резултат, който търсим всички.
По отношение на дисциплинарните производства. Разглеждането на делата от Върховния касационен съд, не виждам с какво ще допринесе за промяна в практиката и с какво Върховния административен съд е по-различен от Върховния касационен съд, и какви ще са функциите на Висшия съдебен съвет, така както е заложена мярката. Това е по-същественото. 
Направи ми впечатление, че въпросът с експертизите се третира само в частта за прокуратурата, а според мен той е общовалиден за цялата система. 
Не видях по отношение на административните съдилища какви мерки за оценка на ефективността се предвиждат. Има посочени само за специализираните съдилища.
Електронното правосъдие отвежда към Пътната карта. Електронното правосъдие има пряко отношение към прекия избор на следващите членове на Висшия съдебен съвет.
За таксите ми се струва, че е твърде отдалечен във времето, всъщност е посочен общия период – 2015-2020, даже 2016-2020, а според мен е въпрос, който трябва в много по-скорошен, оперативен порядък да се обсъди. Знаете за тези такси колко отдавна се дискутират.
Юлиана Колева: На първо място смятам като цяло, че тази Актуализирана съдебна стратегия не държи сметка за резултатите, които  до голяма степен са постигнати или пък за конкретните виждания, с които да се коригират някакви недостатъци на иначе положителното развитие на институтите, които са въведени с реформата от 2010 г. Например: конкурсите. Ние непрекъснато набелязваме мерки за подобряване и за развитие на този механизъм, в същото време, тук в Стратегията се мълчи по този въпрос. Дали те ще останат като институт за кариерното развитие, дали ще се развиват и в каква посока ще се развиват. За централизираните конкурси, аз категорично бих се противопоставила на такава идея, защото в началото старият състав на Висшия съдебен съвет се опита да осъществи някакъв подобен тип идея и се оказаха изключително неподходящи от гледна точка на нуждите на различните органи на съдебната власт. Подходът на нецентрализираните конкурси е по-сполучлив, по-гъвкав. Да постигнем уеднаквяване на критериите при създаване на конкурсните комисии и оформяне на един модел на конкурсни комисии, които да предлагат по-голяма обективност. Но това може с конкретни предложения за законодателни промени да бъде коригирано в по-добър аспект. Това само като пример го давам. Като цяло, проектът има въпиюща нужда от допълване с конкретни насоки на развитие на лансираните идеи. Защото иначе, така лансирани тези идеи са само пожелание.
Според мен самата стратегия трябва да започне с твърдото намерение на Министерството на правосъдието да прокара в законодателната власт приемане на нов Закон за нормативните актове. Без такъв Закон за нормативните актове, който да разпише на Народното събрание твърди процедури, критериите, условията и реда, по които да се изменя един законодателен акт или да се приема нов, ние ще продължим да се лашкаме между безразборните изменения на законите, а оттам въобще не бихме могли да говорим за един сериозен подход към независимостта на съда и на всички други правоприлагащи органи. Не само устройствения закон на съдебната власт, но и всички други закони, които в крайна сметка трябва да бъдат прилагани. С тази неустойчивост, с откровено лобистките текстове, които се прокарват понякога през Народното събрание за една голяма част от законите, да не говоря и за част от тяхната противоконституционност, която не стига до Конституционния съд, защото няма интерес, ние не можем да говорим въобще за сериозна независимост на съда. Съдът постоянно е държан в зависимост от тези законодателни капризи. 
Друга тема е, че ако сега действащия Закон за нормативните актове, който очевидно е безнадеждно остарял, но ако все пак имаше някакъв минимален стандарт за неговото спазване, пак нямаше да се стига до този хаос от законодателни промени, който ни предлага всяко издание на Народното събрание. 
Така, че според мен една такава стратегия без това няма да бъде нито по-добра, нито достатъчна.
По отношение на преструктурирането на Висшия съдебен съвет. На първо място считам, че без конституционна промяна, колкото и да е голямо желанието на обществото за разделяне на Съвета на две, тя няма да е успешна тази промяна. Конституцията говори за решения на ВСС. Това означава, че не е възможно Висшия съдебен съвет да работи ефективно с вземане на решения разделен на две. Защото не могат тези две колегии да вземат самостоятелни решения. Аз нямам отговор на този въпрос - как го предвиждат това? По принцип, не възразявам наистина да има две камари, защото е факт, че прокуратурата и съда имат различна структура, която налага различен подход въобще към управлението на тези органи на съдебната власт.
По отношение на парламентарната квота, категорично смятам, че парламентарна квота във всички форми на Висшия съдебен съвет трябва да има, именно като израз на гражданската квота. Друга тема е, че би могло да се мисли тази парламентарна квота, т.н. парламентарна квота, защото тя е обществената квота, изрично да изисква определени качества, не само високи нравствени и професионални качества. При положение, че имаме професионална квота, тази парламентарна квота трябва да се състои от юристи, които не са магистрати. И те трябва да бъдат учени, известни адвокати, известни юристи от другите сфери, които имат също така поглед и участие, даже и юристи-политици, за да изпълни предназначението си. Тя трябва да е ясно разграничена. Тези хора трябва да са ярки представители на някакви обществени кръгове. Може да се мисли също и за намаляване броя на членовете от парламентарната квота.
Абсолютно съм съгласна, че е необходимо повишаване на самоуправлението не само на съдиите, и на прокурорите, защото за съдийско самоуправление се говори, но нищо не се говори за прокурорско. Факт е, че прокуратурата има нужда от реформи. Факт е обаче, че тя не може да бъде управлявана както съдилищата. Има непълноти, има неясноти, има противоречия. Има и някакви идеи за формиране на поредни неефективни структури. 
Когато Висшият съдебен съвет се конституира като постоянно действащ орган, един от основните аргументи беше да излязат магистратите от органите на съдебната власт, за да не бъдат подчинени на административните ръководители. А сега говорим за сесии, в същото време за някакви постоянни комисии. Различни ли са тези лица – членове на постоянни комисии от членовете на ВСС?
 Голяма част от предложените механизми за кариерно развитие и дисциплинарна дейност будят въпроси. ВСС има претенцията, че прави опити за тяхното доразвиване, стъпвайки на базата на конкретен опит, практически опит. В тази посока имаме непрекъснати предложения за усъвършенстване на законовата уредба, а също така и предложения за законодателно делегиране на възможността да издаваме подзаконови нормативни актове, с които ние непрекъснато да отстраняваме слабостите, които забелязваме в хода на практиката. А не да подменяме постоянно един институт с друг, без да сме убедени, че този другия ще действа по-ефективно.
Каролина Неделчева: И преди публичен дебат, задълбочен по всички от тези промени, свързани с промяна на Закона, инициативи и цели, не би следвало да подходим към каквото и да е. Защото ще бъде поредното изменение в Закона бързо, което не е доказано и изследвано какъв ефект ще даде.
Юлия Ковачева: Първо, трябва да има яснота с каква работа ще бъде натоварен този орган – централизирана атестационна комисия, съответно в какъв състав ще работи, с какво администрация и тези хора, които ще работят в този орган за какъв период от време ще работят, при какво възнаграждение? Какви ще бъдат функциите на Висшия съдебен съвет?
Каролина Неделчева: Във всичките тези специфични цели не са предложени детайли – по структура, по форма, по функции и по резултат на предложенията.
Юлия Ковачева: Все повече и повече завишават изискванията, на които трябва да отговарят членовете на съвета и към процедурата по номиниране и избор на тези членове. Затова на членовете на ВСС трябва да се възложи работата, за която са достойни, с качествата си да свършат.
Каролина Неделчева: В България Съвета е с най-много правомощия от всички възможни подобни органи в Европа. Няма такъв Висш съдебен съвет с толкова много правомощия.
Юлия Ковачева: С какъв състав, и с каква администрация? Атестационен орган, дисциплинарен орган, комисия по интегритет...
Каролина Недечева: С така предложения вариант на стратегия възниква съмнението, че целта е, този Съвет и с тези постоянни комисии, Съветът да заседава на сесии, като че ли целта е той да не е в течение на работата и реално да си изпълнява  функциите. Нека да оформим такова становище и принципно да го имаме като позиция.
Юлиана Колева: Факт е, че най-нереформираната част е прокуратурата. Тази прокуратура нито по функции, нито по структура е променила по някакъв начин нещо съществено от времето на соца.
За дисциплинарните производства: Моята идея е, по принцип да има дисциплинарен съд, а не ВКС нито ВАС да изпълняват тази роля. Моделът на Висшия адвокатски съвет и дисциплинарния съд е най-подходящ в тази посока. Съветът според мен трябва да излиза с предложения за дисциплинарна отговорност. Да има дисциплинарни състави, те да  докладват, Съветът да взима решения да даде случая на дисциплинарен съд или да не го даде на дисциплинарен съд.
За камарите. Да речем, че кадровите решения се вземат от двете камари по отделно.
Каролина Наделчева: Какво значи кадрови решения? Може ли едни прокурори – 5 човека тука сме и да го внесе на общия орган, който да вземе решение да го назначи или какво?
Юлиана Колева: Това е абсурдно при това действие на Конституцията, то е невъзможно. Но, ако се реши, че това е възможно, и че решенията се вземат в камари, добре кадровите решения ще ги вземат в камари, а по въпросите на бюджета кой ще ги взема? Общите устройствени – за закриване, за откриване и т.н. на съдилища и прокуратури кой ще ги взема?
Каролина Неделчева: Ами колективния орган. То пише – само по кадрови и дисциплинарни, камарите. Всички други – общия състав.
Юлиана Колева: Не е невъзможно. Въпросът е, че според мен има конституционна пречка. Нека камарата на прокурорите взема решенията за прокурорите, камарата на съдиите – за съдиите.
Каролина Неделчева: Аз съм категорично против това разделение по следния аргумент. Забелязвам, че в дисциплинарни производства, например, когато е привлечено като дисциплинарно отговорно лице прокурор, колегите прокурори в този Съвет са особено снизходителни и целящи неналагане на наказание или минимално на съответния прокурор. Докато колегите съдии – членове са много по-критични и обективни при налагане на наказания. Така, че ако оставим в една такава прокурорска квота те сами да си налагат наказания, но те се съмнявам, че ще бъдат обективни и ще наложат един друг критерий и друга практика по налагане на дисциплинарни наказания, който ще се различава по тежест и по състав от този, който предприемат от крилото на съдиите.

След направените изказвания,
КОМИСИЯТА ПО ПРАВНИ ВЪПРОСИ
Р Е Ш И:
1.1. ПРИЕМА, че има необходимост от актуализиране на Стратегията, но изразява забележки/резерви съобразно настоящия протокол.

Приобщава т. 2 и т. 3 към т. 1
2. ОТНОСНО: Писмо от министъра на правосъдието относно проект на Актуализирана стратегия за продължаване на реформата в съдебната система.
3. ОТНОСНО: Писмо от Районен съд гр. Козлодуй с изразено положително становище по проекта на Актуализирана стратегия за продължаване на реформата в съдебната система.

ДОПЪЛНИТЕЛНИ ТОЧКИ:

4. ОТНОСНО: Жалба от Национално сдружение на съдебните служители до ВАС относно оспорване законосъобразността на Правилник за администрацията в съдилищата.

КОМИСИЯТА ПО ПРАВНИ ВЪПРОСИ
Р Е Ш И:

4.1.Процесуалните представители да комплектоват преписката по жалбата в цялост с всички предложения, направени от съдилищата и да застъпят становището, че независимо, че Правилника за администрацията в съдилищата няма характер на нормативен акт, процедурата по неговото приемане е спазена.

	5. ОТНОСНО: Проект на Единна методика по приложението на принципа за случайно разпределение на делата в районните, окръжните, административните, военните, апелативните и специализираните съдилища, изпратена с решение на КПУКИВИВСС от 03.11.2014 г. за становища.
КОМИСИЯТА ПО ПРАВНИ ВЪПРОСИ
Р Е Ш И:

5.1. Предоставя проекта за запознаване на членовете на КПВ, с цел обсъждане на следващо заседание на комисията.

ПРЕДСЕДАТЕЛ
НА КОМИСИЯТА:		     /п/
                          ЮЛИАНА КОЛЕВА

Директор на дирекция „Правна”:
    		          С. Харитонова

Сътрудник на КПВ:
                               М. Георгиева